24 
ninger fra Omegnen af Antwerpen, som han henførte til Arterne 
M. longirostris, M, laxatus, M. latifrons og M. pingvis. M. laxatus 
stillede han senere i Slægten JIdiocetus; de andre Arter bleve 
nærmere omtalte og afbildede i Ossem. foss. d'Anvers (5. part., 
l. c., tom. XIII, 1886, Text & Atlas); og en ny jordfunden Art, 
M. agrami, fra Kroatien tilføjede han (Une Baleine fossile de 
Croatie, appartenant au genre Mésocétte; Mém. Acad. Roy. des 
sciences etc. de Belgique, tom. XLV, 1882, p. 1—29, pl. I & ID, 
opstillet efter en Hjernekasse og nogle faa andre Levninger. For- 
skjel fra andre nærstaaende Bardehvaler skal især findes i Hvirvlerne 
og i Formen af Underkjæbens Ledknude; men klar er den ikke. 
Efter to Stykker af jordfundne Underkjæber fra Virginia opstillede 
Cope (Proceed. Amer. Philos. Soc., vol. XXXIV, 1895, p. 153; 
ibid. vol. XXXV, 1896, pl. XII, fig. 6) en M. sivhunculus. Efter 
Stykker af to jordfundne Underkjæber og efter to Trommeben fra 
Frankrig har Flot (Note sur les Cétacés fossiles de Aquitaine; 
Bull. de la Soc. Géologique de France, 3. sér., tom. 24, 1896, 
p. 270—282, pl. VII & VIII) opstillet en M. aqvitanicus. En 
M. hungaricus, grundet paa et næsten helt Skelet fra Ungarn, er 
opstillet af Kadié (Mesocetus hungaricus, eine neue Balæno- 
pteridenart aus dem Miozån von Borbolya in Ungarn; Mitteilungen 
aus dem Jahrbuche der Kgl. Ungarischen Geol. Anstalt, Bd. XVI, 
Heft 2, 1907, p. 21—92, pl. I—III). Efter alt hvad der fore- 
ligger, synes der ikke at være Grund til at skille Mesocetus fra 
Plesiocetus. — Af M. longirostris kjendes lidt af Hjernekassen; 
den er betydelig større end Odderup-Hvalen, om hvem den minder 
iden korte, tykke Pars mastoidea. Af M. pingvis kjendes Pars 
mastoidea og Trommeben; Arten er meget større end Odderup- 
Hvalen; Pars mastoidea er længere og mere sammentrykt, og 
Trommebenet er mere skarpkantet. Af M. latifrons kjendes et 
Stykke af Hjernekassen, der baade i Størrelse og Form, ogsaa i 
Kortheden af Pars mastoidea, meget minder om den danske Hval, 
dog ikke saa meget, at der kunde være Grund til at tro, at det 
er samme Art; Trommebenet kjendes ikke. "MM. agrami har i 
Br i: 
ERE SA] FE No podes SR sb an 
5 iz: SEN: 
RE ENES EN LS SER RSE NINE AS men LES P gås 
