10 
de fungiforme og de sammensatte, spidse Papiller, egentlig kun 
tydeligt frem i den Fold, hvor Epidermis slaar sig over fra den 
ene til den anden Papil (se Fig. 3). 
Corium er saavel i For- som i Bagfodens Hud ret skarpt 
delt i et fastvævet, karfattigt c. 0,1 mm tykt Str. papillare og et 
løsere Str. reticulare; her, som i al anden Hud, findes der velud- 
viklede Net af elastiske Traade, de kan forfølges helt op i de 
fungiforme Papiller, men kun til de smaa Coriumpapillers Grænse; 
det Bindevæv, som ses omkring Terminalorganerne, er udelukkende 
af collagen Natur. 
I Trædepudernes Sør. reticulare ser man en Del Fedtvæv, 
Kar og Nerver, samt to Dannelser — Svedkirtler og ,,Paciniske 
Legemer" —, som jeg skal omtale lidt nærmere (se Tekstfigur 1). 
Svedkirtlernes secernerende Del danner korte, oprullede Nøgler, 
med ret stor Lysning i Tubulus. Epitheliet er — som sædvanligt 
i Svedkirtler — dækket af et tydeligt Lag epitheliale Muskelceller. 
Tubulus er ugrenet; den munder gennem en snæver, svagt bugtet 
Udførselsgang paa Hudens Overflade, og, hvad der ikke er uden 
Interesse, altid paa en af de fungiforme Papiller (se Tektsfig. 1 og 
Fig. 5 Tab. I). Paa Haanden ser man kun en enkelt Udførsels- 
gang i hver Papil, medens der som Regel findes to i Fodens fungi- 
forme Dannelser. Tværsnit gennem en Udførselsgang, hvor den 
passerer Str, reticulare's øvre Lag, viser, at Epithelrøret er om- 
givet af et ret tykt Str. proprium, som væsentligst bestaar af 
længdeløbende Bindevævsbundter og træder meget tydeligt frem fra 
det omgivende Bindevæv. 
Som det fremgaar af Fig. 1 og 2 Tab. I mangler Chironectes 
tilsyneladende ganske det System af paralleltløbende Hudlister med 
mellemliggende Furer, der danner Overhudsreliefet paa Trædepuderne 
hos en Mængde Pattedyr, og blandt andre ogsaa findes hos flere 
Arter af Slægten Didelphys, hvormed Chironectes er meget nær be- 
slægtet; sammen med dette Overfladerelief finder man Epidermis- 
fremspring paa Fladen ind mod Corium, og særlig fremtrædende 
er her som oftest de saakaldte Kirtellister, hvorfra Svedkirtlerne 
