75 
er Kvistene langt tyndere end i det højere Lag (2) og 
synes for største Delen at stamme fra Pilearter. I dette 
Lag findes ofte indlejret et tyndt Sandlag, og nederst, 
hvor det støder sammen med det underliggende Skure- 
stenslag, er det ogsaa meget lerholdigt. 
Saadan er Lagdannelsen i Midten af Mosen, men det nederste 
Kvistelag forsvinder op imod Siderne af Morænehøjene. 
Tilstedeværelsen af. disse to Kvistelag har jeg faaet bekræftet 
ved flere Gravninger paa dette Sted. Om to adskilte Kvistelag 
ogsaa forekommer i Tørv andre Steder her ved Kysten, har jeg 
hidtil ikke kunnet forvisse mig om. Derimod har jeg mange Op- 
lysninger om, at Forekomsten af Skovlevninger i Tørv i det hele 
taget er et meget almindeligt Fænomen paa hele Kyststrækningen 
fra Hrutafjordur til Steingrimsfjårdur. Saaledes har jeg selv for- 
uden ved Kjårseyri iagttaget Birkestubbe i Tørv ved Bordeyri, Bær, 
Joussel, og Skålholtsvik i Hrutafjårdur og ved pruidardalur og Kolla- 
fjardarnes i Kollafjårdur, og fra andre har jeg paalidelige Beretninger 
om saadanne Fund paa mange andre Steder, baade i disse Fjorde 
og ligeledes i Steingrimsfjårdur. Her har Birken naaet en anselig 
Størrelse; enkelte Stammer maaler 10—14 Cm. i Gennemsnit. 
Naturligvis kan man ikke drage sikre Slutninger af saa 
ufuldstændige Iagttagelser som disse, men flere Ting, som jeg denne 
Gang ikke kan gaa nærmere ind paa, synes at tyde paa, at man i 
disse Skovlevninger her ved Kysten har et Sidestykke til Purpura- 
lagene, og at den Temperaturforhøjelse, som har sat sit Spor paa 
Havfaunaen her i Purpuratiden, saaledes ogsaa har paavirket Floraen. 
Dette kan dog først afgøres ved nøjagtige Undersøgelser af de 
nævnte Tørvedannelser, hvorved der rimeligvis ogsaa kunde faas 
interessante Oplysninger om forskellige Plantearters Indvandring 
til denne Egn. 
