4 
bindelse. med denne. Det vil erindres, at ikke blot de ældre 
Helminthologer, men endog v. Siebold, der har den 
Fortjeneste fårst at have iagttaget disse Redeblærer, foruden 
en saadan Udvikling af Scolices fra Redeblærer ogsaa antog 
en umiddelbar Fremvæxt af. disse fra Moderblærens Parén- 
chymlag; en lignende Anskuelse har ogsaa Huxley>+) og i 
i den allernyeste. Tid Cobbold%%). Det kan ej heller negtes, 
at skuffende Billeder, der kun synes at tilstede denne sidse Op- 
fattelse, virkelig forekomme, og det i saadanne Tilfælde, der ei 
ere ganske sjeldne, hvor kun en enkelt Scolex er udviklet i 
Redeblæren; dennes fine, elastiske Cuticula slutter i Almindelig- 
hed saa fast om Dyret, navnlig maar det har sin Krogkrands 
indtrukken, at den synes at udgjåre en Deel af dette selv; men 
under andre Forhold, især naar Dyret er vel udviklet og har 
Krogkrandsen udstrakt, seer man tydelig Cuticulaen fra de store 
Udbugtninger, som Sugekopperne danne, strække sig ned mod 
den afrundede bagre Ende af Dyret for at slutte sig tæt om 
denne (Tab. 1. fig. 3). Ved Dåttreblæredannelsen vil jeg atter 
vende tilbage til dette Forhold, thi ogsaa her opstaae Billeder, 
der let kunne mistydes. 
Hvad nu selve Udviklingen af Redeblærene angaaer, da 
stemme mine Undersågelser, med Undtagelse af nogle mindre 
væsentlige Punkter, overeens med Naunyns. I det kolbeformede, 
første Anlæg til Redeblæren, der bestaaer af smaa, Lyset stærkt 
" brydende, kjærnelignende Legemer, danner sig ikke fra fårst af 
en Hulhed begrændset af en Cuticula, saaledes som det almiu- 
delig antages, men forud for denne gaaer en Differentsering, idet 
disse kjærnelignende Legemer i det indre af Kolben omdannes 
til en mere finkornet Masse, og Cuticula i dette Stadium (Tab. 4. 
fig. 1.) er maaskee kun det optiske Udtryk for denne Differentse- 
ring%%%), Men efterhaanden som Hulheden udvikler sig, og 
”) The Proceedings of the zoological society of London 1852. S. 116. 
””) Entozoa. London 1864 
"”) Naar Naunyn i dette Stadium taler om en tydelig dobbelt contoureret 
