8 
angiver kun, at de udvikle sig som Knopper i Dybden eller paa 
den indvendige eller udvendige Flade af Modercysten; under 
Væxten' skulle de blive hule, afsnåre sig og tilsidst blive frie. 
Eschricht>) antager Dåttreblærerne dannede ved Indsnåringer 
af den primære Blære eller udviklede af ikke brustne Redeblærer, 
men synes ikke at have haft bestemte lagttagelser at ståtte 
sig paa. 
Leuckartz%) angav oprindelig, at Dåttreblæredannelsen fore- 
gik aldeles uafhængig af Parenchymlaget midt inde i Cuticulaen, 
idet der her dannede. sig en Ansamling af Korn, der omgav sig 
med nye Cuticulalag og efterhaanden gjennemgik den samme Ud- 
vikling som den primære Blære. Under Væxten skådes Moder- 
blæren frem som en Broksæk, der tilsidst brister, og den secun- 
dære Blære blev da fri. Leuckart angiver fremdeles, at det er 
forekommet ham, at de saaledes dannede Dåttreblærer tidligere 
begynde. at udvikle Scolices end Moderblæren. 
Naunyn giver en Fremstilling af Dåttreblærer udviklede fra 
enkelte Scolices og Redeblærer. 1 første Tilfælde saae han en 
enkelt Scolex, fri eller endnu indesluttet i sin Redeblære, svulme 
stærkt op og den indre Hulhed udvide sig, medens Kroppens 
Vægge fortyndedes. At Dyret herved ikke er dådt, derpaa tyde 
livligt svingende Fimrehaar, der beklæde Indsiden af den indre 
Hulhed. Denne gjennemstryges efterhaanden af et fint Netværk, 
der fra den forreste, endnu compacte Deel af Scolex, deels hefter 
sig til Sidevæggene, deels til den bageste, ligeledes compacte Deel 
af Dyret; dette Net danner Anastomoser og stårre Knudepunk- 
ter, hvori fedtdraabelignende Legemer ere indleirede.  Hid- 
til er Scolex endnu omgiven af en tynd, structurlås Membran, 
men efterhaanden som den ved den indre Hulheds fremskridende 
Væxt meer og meer faaer Udseende af en Blære, tiltager ogsaa 
Membranen- i Tykkelse og bliver tydelig lagdeelt, Sugekopperne . 
”) Oversigt over det danske Vidensk. Selsk. Forhandlinger f. 1856. 
””) Die menschlichen Parasiten. 
