17 
med da denne bringer en tilsyneladende Dåttreblæredannelse af 
Scolices i nåie Forbindelse med den ovenangivne af Redeblærer, 
eller rettere er ganske den samme. 
Det er allerede omtalt, at der forekommer Redeblærer, som 
kun indeholde een Scolex, og at denne oftest omsluttes såa tæt 
af Cuticula, at det indbyrdes Forhold mellem dem derved let kan 
miskjendes, medens det dog i andre Tilfælde ligger klart for Dagen. 
Disse Redeblærer udvikle sig nu paa samme Maade, som ovenfor 
blev beskreven for saadanne, der indeholdt flere Scolices. Paren- 
chymet paa. Redeblærens Indside tiltager i Tykkelse, Blæren selv 
voxer, og Scolex kan endnu, naar denne har naaet en ret betyde- 
lig Stårrelse og faaet en lagdeelt Cuticula, holde sig uforandret 
eller kun have Fedtkorn afleiret i sit Parenchym (Tav., I. fig. 5); 
men endelig begynder Resorptionen i centripetal Retning, og 
Koniouren forviskes; sidst svinde Krogkrandsen og Kalklegemerne;, 
medens under alt dette Blæren stadig tiltager i Stårrelse; tilsidst see 
vi kun enkelte Kalklegemer og Kroge spredte over Parenchymet, 
"og vi have atter det fårste acephalocystiske Stadium (Tav, I. fig. 8). 
Vi kunne da neppe adskille saadanne Blærer, der kun have inde- 
holdt sen enkelt Scolex, fra andre, der have indeholdt flere, 
thi Krogenes Antal er kun et usikkert Skjelnetegn. 
Der viser sig imidlertid under denne. Udvikling betydelige 
Nuancer, som, fårend man ret har faaet Ojet op for dem, let kunne 
vildlede. Undertiden er saaledes Parenchymlaget kun svagt ud- 
viklet eller dækket af den hurtig henfaldende Scolex. Man seer 
(Tav. II. fig. 3) en Krogkrands, endnu sammenhængende eller spredt, 
som aabenbart har tilhårt en enkelt Scolex, og i Almindelighed i 
Midten en fastere Kjærne, bestaaende af Kalklegemer og meer 
eller mindre fedtdegenererede Parenchymrester, og ud til Siderne 
en diffus Udbredning af disse, saa at den Opfattelse tilsyneladende 
er meget bestikkende, at det er en Scolex, der, under Oplåsning 
af sit Parenchym, i centripetal Retning- breder sig ud over Ind- 
siden af Blæren og derved danner dennes Parenchym, altsaa den 
Naunynske Iagttagelse, men paa en noget anden Maade. Paa 
2 
