13 
ne, hvor Egene have deres egentlige Hjem; Det var fårst, 
Slutningen af forrige Aarhundrede Naturforskernes Under- 
Is: "ogsaa begyndte at strække sig til de fjernere liggende 
'æe Dele af Asien og Amerika, at vore Kundskaber til denne 
st i væsentlig Grad forågedes. Vende vi os først til Amerika, 
"træffe vi André Michaux, der tidligere (1782—85) havde 
en Reise "i Persien, som en af de fårste Botanikere, 
ér gjorde Nordamerikas Flora til Gjenstand for omfattende 
rsågelser. Han opholdt sig der i 44 Aar (1735—96) og 
Y 1801 sin fortrinlige Monographie over de nordamerikanske 
(yHistoire des Chénes de 1”Amérique septentrionale£, Paris). 
"Sin André Fråncois, der havde reist sammen" med 
ren og senere 'alene,. gav i sit udmærkede Værk over de 
lamerikanske Træer (,Hist. des arbr. forest. de TAmér. sept.£ 
1810—43) endnu mange Oplysninger om Egene. Det var vistnok 
ikke noget stort Antal nye Arter (kun 6), som herved | tilførtes 
nskåben; men disse to Botanikeres Undersågelser have dog 
Fist: sig næsten udtåmmende for Egefloraens Vedkommende i 
den åstlige Del af Nordamerika. 
"Franskmanden Louis Née, der som Naturforsker deltog 
den "af den spanske Regering foranstaltede beråmte Verdens= 
'omseiling under Malaspina i Slutningen af forrige Aarhundrede, 
å, hvis herfra hjembragte betydelige Samlinger af tårrede Planter 
(omtrent 40,000 Arter) opbevares i Museet i Madrid, skylde vi vort 
forste Kjendskab til Ege fra Mexico og Californien, hvor han samlede 
12 Arter"), beskrevne'af ham i »Anales des ciencias naturales? (Ma- 
1802). De Tvivl, som længe klæbede ved disse kun af ufuld- 
stændige Beskrivelser kjendte Arter, ere fårst i den séneste Tid 
blevne fjernede derved, at" Liebmann til sit Arbeide: over 
Mexicos Ege (,0vers; 0. d. k.…d. Vidensk.s Selskabs: Forhand- 
Mjar. egg kunde benytte Tegninger af de i Madrider Museel 
ke Han Beskrev herfra 16 Arter, men af disse ér der 4, som have viist 
Big at være Varieteter. 
