38 
Ligesom man ikke har agtet paa, at der er en væsentlig 
Forbindelse mellem Ribberne og hele Bladets Karakter, saaledes 
har man heller ikke hidtil havt Gie for, at der hos enhver Egeart 
finder et bestemt Forhold Sted mellem Formen af Bladene og de 
Erugtknuden sammensættende Frugtblade. Dette Gjensidigheds= 
forhold har ikke alene almindelig morphologisk Interesse, men er 
af den største Betydning for disse Planters Systematik, da man 
kun ved at tage det i Betragtning bliver istand til at fyldestgjåre 
de Fordringer, som bår stilles til en naturlig Inddeling. . 
De analyliske Undersågelser have nemlig fårt til følgende 
Resultater: i 
4) Hos alle de Egearter, som. have de under 4) beskrevne 
Blade, hvis væsentlige Særkjende »bestaaer i en eiendommelig 
Forgrening af Sideribberne og braaddet-tandede Fremragningery 
ere Griflerne liniedannede, tilbagebdiede og i Spidsen hovedformig 
udvidede (Fig. 18,3). sr SA SR 
2) De Egearter, hvis Blade, som under 2) beskrevet, eré 
lappede eller rundtakkede, have altid flade, korte, i Spidsen af- 
rundede, udstaaende Grifler, der ere saa korte, at de i Forening 
synes at danne et trelappet Ar (Fig. 17,5, 21;e)- 
3), De Egearter, hvis Blade med tætte parallele Sideribber 
forene en takket Rand (beskrevne under 3), have lange, tynde; 
spidse, oftest oprette Grifler-(Fig, 19,B7). 
4) Hos alle de Egearter, som have de under W 
. Blade, kjendelige ved meget fine Biribber og ved Takkerne; 
ere knudeformig udvidede i Spidsen og indskrænkede til Bladets 
åverste Halvdel, ere Griflerne korte, flade, i Spidsen tilrundede | 
reget For- 
beskrevne, 
der 
og tilbagebåiede, og hertil knytter sig desuden et 52 
hold i Skaalskjællene, der ere sammenvoxne til congentrist" La- 
meller. (T. I—II f. 1—4, 9, 12). 
" 5) Alle de Egearter, som have de under 5) beskrevne For- 
hold i Bladene, hos hvilke disse altsaa altid ere helrandede; 
have valseformede, stive, opadrettede Grifler med et meget lille 
pne 
punktformet Ar i Spidsen (T. I—II f. 20—-21). Griflerne ku 
