61 
til Griflerne , og herved viser det sig, at der ogsaa hos dem i 
dette Organ gjår sig en lignende Forskjel gjældende, som hos 
Egene, Slægten Fagus har nemljg Arret paa den indadvendte 
i Side af Griffelen ligesom Quercus, hvorimod Castanopsis og Cas- 
É lanea i Griler og Ar stemme overens med Pasania — denne 
å væsentlige Forskjel mellem Fagus og Castanea har man, mærke- 
É ligt nok, hidtil ganske overseet. Efter Griflerne kunne derfor 
Ø alle Slægterne stilles i to Rækker eller henfåres til to Underfa- 
milier, der synes at fyldestgjåre alle de Fordringer, der bår 
stilles til en naturlig Inddeling. Paa denne Maade ordnede komme 
— nemlig Slægterne indenfor hver Underfamilie 4) til at stemme 
— overens foruden i væsentlige ogsaa i habituelle Karakterer; de 
3 komme herved 2) til at fremtræde som Udtryk for analoge For- 
skjelligheder indenfor hver Underfamilie, og ved denne Ordning 
ville 3) ogsaa hvad den geographiske Udbredning angaaer de to 
Underfamilier komme til at staae i skarp Modsætning til hinanden, 
idet samtlige Arter af Castaninæ med Undtagelse af to%) tilhåre 
åsien og navnlig de” indiske Øer, medens Hovedsummen 
af de til. Quercinæ hårende Arter har hjemme i Amerika, Eu- 
Topa og Orienten. Af nedenstaaende Sammenstilling af Slægterne 
Vil det træde klart frem, hvorledes Forholdet mellem Affinitet og 
Analogi gjår sig gjældende indenfor Cupuliferernes Familie. 
Quercinæ. Castaninæ. 
Styli secus superficiem internam Styli apice tantum stigmatosi. 
sligmatosi, 
Amenta mascula pendentia. Amenia mascula erecta. 
Folia rarissime integra. Folia fere semper integra. 
S 1. Cupula echinata v. muricata, demum regulariter vel ir- 
”egulariter partita, 2—3 flores includens. 
Fagus. Castanea. 
Castanopsis. 
ES 
”) Castanea vulgaris i Europa og Pasania densiflora i Californien. 
