372 
de særlige Livsbetingelser, de have frembudt, og Virkningerne have 
haft Lejlighed til at fæstne sig, fordi den gennem lange Tider hår 
været udelukket fra Blanding med andre Stærsamfund. Under 
disse Forhold er den i visse Retninger, i Næbbets Form og Stør- 
relse, i Føddernes Styrke, mindre i Vingernes og Halens Størrelse, 
vegen ud fra det for Arten sædvanlige. Selv om den ikke havde 
bevaret det uomtvistelige Aldersmærke i Vingen, vilde alene dens 
Særpræg være Vidnesbyrd om, at den tidlig har udskilt sig fra 
Artens Hovedstamme. Men i ingen af de angivne Henseender er 
den naaet saa vidt, at Grænsen mellem den og den typiske Form 
kan drages skarpt; end ikke Næbbets Bredde, en af dens mest 
iøjnefaldende og mest udprægede Ejendommeligheder, kan antages 
at være et fast og sikkert Mærke. At regne den for en egen 
Art, kan der følgelig ikke være Tale om; hvert eneste Punkt i den 
foregaaende Sammenligning har vist, hvor vaklende de enkelte 
Skelnemærker kunne være, naar de, fra i al Almindelighed at 
gælde som Særkender for de to ,,Former", skulle overføres påa 
Individerne, 9: bestaa den praktiske Prøve; hvert enkelt gælder 
kun et Flertal af Individer. Som geografisk Race bør den derimod 
afgjort holdes ude fra den typiske Stær. Thi hvor usikker For- 
skellen end er i hver enkelt Retning, saa er det dog vistnok ikke 
for meget sagt, at ved Hjælp af de paa de foregaaende Sider aåan- 
førte Skelnemærker, ikke ved et enkelt men ved Summen af dem 
alle, vil det næsten altid være muligt at afgøre, om et givet Indi- 
vid hidrører fra Færøerne eller andenstedsfra !). 
1) Exempelvis har jeg blandt de udmaalte Individer (p. 378) med- 
taget to, der ere trufne paa nordlige Steder, hvor Stæren kun Int” 
finder sig yderst sjelden, og hvorhen den kunde tænkes at have for- 
vildet sig fra Færøerne —: et fra Island (Zoologisk Museums eneste 
derfra) og et fra Vestgrønland (ligeledes Museets eneste). Ingen af 
de to Fugle har hørt hjemme paa Færøerne. 
Om Maalene er iøvrigt at bemærke: For St. vulg. er kun anført 
de laveste og de højeste forefundne Maal, samt Gennemsnitsmaalen? 
for alle 40 Fugle; intet enkelt Individ viser alle Maxi umsmaal, lige 
saa lidt som noget enkelt har alle Minimumsmaal. De norske Fugle 
ere ikke behandlede særskilt, fordi deres Størrelse i enhver Henseende 
falder indenfor Grænsen af, hvad jeg har fundet for danske Fugle 
