378 
større, end at der kan paavises Sidestykker indenfor den typiske Form; 
Tværstribningen er ikke mere udpræget end hos de stærkest farvede 
almindelige Gærdesmutter; i Størrelse stemmer St. Kilda-Racen 
»Closely with examples from different parts of Europe, except that 
it has the wing and tarsus a trifle longer", og endelig ligner den 
hverken i Næblængde eller Næbbredde Fr. borealis, men afgjort 
den typiske Form. — 
Anskuelserne om den geografiske Udbredelse af Racen Tr. bo- 
realis ere noget usikre. Fra enkelte Sider har man betvivlet den 
islandske Fugls Identitet med den færøske, andre have udvidet 
Navnet til at omfatte baade den islandske, færøske og shetlandske 
Gærdesmutte. 
Barrington har sammenlignet tre Skind fra Island (deriblandt 
København- Museets to) med Skind fra Færøerne (bl. a. samme 
Museums fire) og fra Shetlandsøerne. Resultatet er i Korthed: 
»I found no Shetland or Faroe Wren with so long a wing as the 
Icelandic bird, and the latter appears to me to have larger and 
stronger legs, although the difference between the measurements 
of tarsus and hallux is slight"; og fremdeles: ,,The Shetland Wren, 
if not identical with the Faroe Wren, comes much nearer to it 
than the Icelandic form". Der er altsaa to ny Punkter: ikke blot , 
er der en vis Størrelseforskel mellem den islandske og færøske 
Gærdesmutte, men denne Forskel er betydeligere end mellem fær- 
øske og shetlandske. Jeg har i Zoologisk Museum efterset de 
samme Skind som Barrington. De islandske Fugle kunne hverken 
i Størrelse (jvf. Maalene p. 386) eller i Farve skelnes fra færøske. 
Derved udgaar det andet Punkt 1), 
7) Barrington's Notits i «Zoologist» (loc. cit.) efterfølges umiddelbart 
af en Artikel af Raeburn om samme Æmne. Efter en Undersøgelse 
men»-Maalene (Næblængde i Buemaal) angives gennemsnitlig saaledes: 
