381 
mindre vedholdende i Længden; den færøske Gærdesmuttes er ligelig 
forøget i alle Retninger: paa det nærmeste det typiske Næb i lidt 
større Form. 
J. €. H. Fischer mente at finde endnu et Par Ejendomme- 
ligheder ved Næbbet hos Tr. bor.: »Die Håhle, in der die "Nasen- 
låcher liegen, ist weniger tief als bei Troglodytes europaeus", og 
Næbbet selv ,,tritt vom Kopfe als eine Verlångerung vor, ohne 
plåtzlichen Uebergang", medens det hos den typiske Form ,,mit ziem- 
lich schroffem Uebergange vom Kopfe wie eine etwas gebogene 
Pfriemenspitze vortritt.”" Disse to Angivelser maa bero paa Til- 
fældigheder ved Fischer's typiske Gærdesmutter; hverken i Næse- 
hulens Dybde eller i Overgangspartiet mellem Næb og Hoved har 
jeg fundet nogen som helst konstant Forskel mellem Tr. parv. 08 
Tr. bor. (blandt de sidste F.'s eget Exemplar !). 
Vinger. Længden er i betydelig Grad afhængig af Fuglens Køn: 
urne eee] 
Max. Min. Med. Max. Min. Med. " Med.?) 
BE EK: 53,75 52 528 495 47,5 48,8 | 50,5 Mm. 
Tr. parv. Norge?) .....- 51 45 493 46,75 4425 45,8 48,1 — 
ig BAA SO: 495 45 47,9 42 445 146,7 — 
Tallene ere sandsynligvis lidt ufuldstændige for Tr. bor. å; de 
kunne sikkert have Vingemaal under 52 Mm. 
Yderste Haandsvingfjer er hos 7r. bor. mindre stærkt for- 
kortet end hos Tr. parv. Hos en færøsk og en dansk Gærde- | 
ønnet. Det maa erindres, at medens Antallet af Hanner og Hunner 
er ens i Rækken af Tr. bor., ere Hannerne i stærk Overvægt blandt 
de foreliggende norske og danske Tr. parv. 
2) Collett har anført Vingemaalet 55 Mm. for en norsk Tr. parv. & 
— (Jæderen %/s 1890 ; Nyt Magazin f. Naturvid., Bd. XXXV, 1894, p. 30). Det 
meget høje Tal er fremkommet ved en anden Maalemethode end min 
(C. trykker Vingen fladt mod Maalestokken , jeg tager Maalet m 
Passer fra Vingebøjningen til Spidsen af den længste Haandsvingfjer). 
Jeg har haft den paagældende Fugl til Eftersyn. 
