407 
i øvrigt kun en og anden Havlit, ved Bygden en Mursvale /(Cypselus 
apus). 
Først i August bliver Efteraarstrækket tydeligt. Med denne 
Maaned forlade Lunderne Øen, og kun ganske enkelte forsinkede 
Individer, mest Ungfugle, træffes senere påa Aaret.  Lomvierne, 
blandt hvilke der allerede i den foregaaende Maaned kunde spores 
nogen Bevægelse, trække vistnok ogsaa for en stor Del bort i Løbet 
af August. Ogsaa Skrofen og Mallemuken 1) ses sidste Gang i 
denne Maaned. Foruden de stadig lige almindelige Kystterner, 
Sildemaager og Tateraker indfinde sig nu af og til Svartbag og 
Sølvmaage, — Maagefaunaen begynder at antage sit Efteraarspræg. 
De mere tilfældige Iagttagelser omfatte Søfugle som Kormoran 
Tordalk, Spidshalet Kjove og Storkjove. — Blandt Vadefuglene 
mærkes Efteraarsbevægelsen paa dobbelt Maade. Nogle Arter, som 
Strandskade og Lille Regnspove, have fra Midten af Maaneden for- 
ladt Ynglestederne og strejfe nu om, enkeltvis eller familievis, ved 
Stranden, men forlade endnu ikke Øen. Til disse Ynglefugle slutte 
sig efterhaanden Flokke af Stor Regnspove, Islandsk Ryle (Tringa 
canutus) og Stenvender. — Tilsvarende Bevægelser finde Sted 
blandt Spurvefuglene. Gærdesmutten (Troglodytes parvulus f. bo- 
realis) ses paa Vandrested i usædvanligt Antal; Engpiber, Hvid 
1) Mallemukens Trækforhold. ved Færøerne ere ukendte. Saa meget 
Ords sædvanlige Betydning, men snarere Strejffugl, 
Yngletiden ikke søger til sydligere Breddegrader i t 
aabne Hav. Er denne Antagelse rigtig, bliver det let forklarligt , sy 
der i det hele er noget ubestemt over dens Forekomst ved Nolsø; 
som Strejffugl vil den let føres nær til Kysten, altsaa "188 mg a 
en tilfældig Rigdom paa Føde, medens der til andre Tider SE 
hele Maaneder hen, uden at den ses (f. Ex. Januar 1896; kue 
Januar og 22de Marts 1897 osv.). 
