Nerosty a užitečné horniny Východní Indie Britské. 47 



V Madrassku blíže ústí řeky Godávarie ; v Sindhu blíže Karáčie ; 

 v BaluČistáné. 



V Afghánistáne, a sice v pohoří v Sulajmáně vyrábí se síra po- 

 blíže horkého pramene (Pir Zinda v průsmyku Šorí). Surovina jest 

 beztvarný sádrovec protkaný žilkami síry, jež se pak pálením dobývá. 



V Pandžábu, v okolí Kohátském vyrábí se z jistých lupků, bo- 

 hatých na pyrity (nejspíše eocenní). 



V Kašmíru, v údolí Puga v Ladáku jsou doly na síru obsaženou 

 ve vrstvách křemenné břidlice; patří Mahárádžovi, a vyrábějí z nich 

 500 — 600 maundů (=. 480 ctů.). Síra přichází v hornině na puklinách 

 v stavu celistvém neb co krystallinický povlak, částečně vyskytuje se 

 pospolně se sádrovcem. 



Dále vyrábí se síra hojně v neodvislé Barmě; z jistého druhu 

 pyritů. Také na ostrově Barren (v zálivu Bengálském), který jest 

 sopkou činnou, nalézají se lože síry na puklinách, avšak zásoba není 

 značná. 



Analysa, kterou pan Mallet uvádí (Geol. of India Vol. IV. p. 7), 

 vztahuje se ke kusu z ostrova Barren a poskytla následující: 



síry 88-92 



vody 2-44 



zbytek (Ca SO^, popel atd. ) 8-64 



100-00 

 Tam nalezeny také krystally, jednoduché pyramidy: 



(111) P. 



4. Med. 



Kyzí měď vyskytuje se v Indii samé dosti zřídka; tak ku př. 

 na jednom místě v Rádžputáně (v dole na měděné rudy u Singhány), 

 dále v Singhbhúmu (také v dolech měděných), pak v provincii Kulu 

 v Himálaji. 



Ve velkých kusech uvádí se z Kašmíru a sice z řečiště ř. Záns- 

 karu. (Rec. Geol. S. of India XIII. p. 40., Men. Geol. S. of India 

 XXII p. 334). 



5. Olovo. 



Vyskytlo se v ryzím stavu v malých dutinkách v galenitu blíže 

 Maulmainu v Barmě. 



6. Stříbro. 



Vyskytuje se jen porůznu, co ryzí kov, pospolně se zlatem 

 v Madrassku, ale jen v nepatrném množství. Mimo to se uvádí dobý- 

 vání stříbra z olověných rud v státech Šanských, v Barmě. 



