60 Otakar Feistmantel 



Podobné mocné uložení nalézá se dále na sever v okresu Ko- 

 hátském; tam ale jest sůl ve vrstvách třetihorních (jak se zdá eo- 

 cenních), tam dosahuje uložení až 1000 stop (304-8 m.). Také v do- 

 mácím státě Mándi, v severozáp. Himálaji (severně od Šimly), jest 

 uložení kamenné soli. 



Dále dobývá se sůl odpařováním vody v jezerech a sice nejprve 

 v jezeře Sámbharu, na západ od Džájpuru; jest to jezero s největší 

 délkou 32-18 km. a průměrnou šířkou 8 km., voda nepřesahuje 3' 

 (0-91 m.) hloubky. Obvodí obnáší 2200 čtv. angl. mil (5695-8 km.^); 

 sůl, odpařováním vody na pokrajích vykrystalluje ; mimo to ale se 

 umělým způsobem odpařování napomáhá; v květnu a červnu jest 

 skoro celé jezero vyschlé a jest pak kůrou solnou celé pokryté. 



Jiné jezero jest Didvána, západně od Sámbharu, asi 6-43 km. 

 dlouhé a 2*41 km. široké ; jest velmi ploché, v horkém čase úplně 

 suché; pak hloubí studně ve dně jezera, vyvážejí slanou vodu do 

 plochých pánví, 18 m. širokých a dlouhých, kde se odpařuje. 



Konečně dobývá se sůl odpařováním mořské vody^ a to podél 

 pobřeží od Bombaje až k Orisse, hlavně ale v Guzerátě a na pobřeží 

 Koromandel. Výroba z tohoto pramene jest dosti značná, páčí se na 

 10,000.000 ctů a užívají jí hlavně v Bombajsku a v jižní Indii. 



38. Sylvin. 



Vyskytl se jen jednou, ve vrstvě nečisté soli, na hlavním dole 

 v Solném Pohoří — ale nebyl to sylvin úplně čistý, neb měl vedle 

 chloridu draselnatého (61*43), také chlorid sodnatý (29-32), síran ho- 

 rečnatý (7-78) a pak vodu (2*10.) — (F. K. Mallet: Geology of India 

 IV, p. 33).*) 



39. Fluorit. 



V Indii vzácný; vyskytuje se jen na několika místech; tak 

 v okresu Eáipuru v C. Provinciích na žile galenitové, barvy zelené 

 a fialové; také ve vápenci u Kevy; dále v severozápadní Himálaji 

 (v žule) a ve vápenci v okresu Amherstu. 



Soli kyslíkaté. 



40. Chrysoberyl. 



Uvádí se jen z několika málo míst; a sice od vesnice Rámidi 

 v okresu Katáku v Orisse, kde nalezen byl v žile žulové; dále od 



") Mineralogische Mittheilungen Wien 1873 p. 135; V. Balí: Geology of India 

 ni, p. 437. 



