Nerosty a nžitečné horniny Východní Indie Britské. 75 



111. Skolecit. 



Vyskytuje se v trappu dekkanském dosti hojně, a sice by tyto 

 indické skolecity (dle Luedecke v Naumann: Elem. d. Minerál. 12. 

 vyd. str. 723, naleziště v Khandalla) z Bhorgliátu náležely do jed- 

 noklonné soustavy; mimo to nalézá se na jiných místech v záp* 

 Ghátech a také na severním svahu dekkanské vysočiny, poblíže 

 jeskyň Ellúrských. 



Od skolecitu odděluje se tak zv. Poonahliťh (Púnalit), který jak 

 se zdá od skolecitu se liší hlavně lučebním sloučením, má totiž méně 

 kysl. vápenatého (skolecit průměrně 13*95, a púnalit jen 10-318 ve 

 sto dílech látky). 



112. Mesolit. 



V trappu na Bhorghátu v záp. Ghátech. 



113. Thomsonit. 



Poněkud vzácnější puchavec v dekkanském trappu; a sice uvádí 

 se z okolí Bidžápuru, Šolápuru (jihových. od Bombaje) a z údolí 

 Narbady; a také z okresu Ahmednagaru (vých. od Bombaje) byly 

 kusy nalezeny. 



114. Prehnit. 



Velmi vzácný nerost v dekkanském trappu ; nalezen u Mazagonu 

 v Bombajsku. Jinak se vyskytuje prehnit také v Rádžputáně, poblíže 

 Adžmíru, a sice v hornině amfibolové. 



115. Kaolin. 



Na několika místech co výtvor větrání krystallinických živ- 

 cových hornin. 



116. Titanit (Sfen). 



Co mikroskopická součást v trappech, dioritech a amfibolových 

 horninách v údolí Satledže, v dioritu v Hundesu (v Tibete); ve fel- 

 situ v Rádžputáně atd. 



Nerosty organogenní. 



117. UhU. 



Jest ve vých. Indii dosti značně rozšířené a tvoří dosti mocná 

 uložení. Přichází co uhlí různého stáří, a sice třetihorní, křídové, 

 jurské a triaso-permské. 



Toto poslední, alespoň větší část jeho, jest nejdůležitější; vy- 

 skytuje se v rozsáhlé soustavě vrstev sladkovodních, v „soicstavě gond- 

 vánské (Gondwána - System) , jež se dělí na oddíl zpodní, střední 

 a svrchní. 



Oddělení zpodní a střední obsahuje nejvýnosnější flece uhelné, jež 

 uloženy jsou v jednotlivých, menších neb větších pánvích ; rozprostírají 



