I 



Camerospongia monostoma, Róm. sp. 89 



F. A. R o m e r píše ^), že se vyskytuje tento druh často v pásmu 

 Quadraten-Kreide u Ilsenburku, Eikhorstu, Vordorfu, Peine a Oppeln. 

 Quenstedt ^) pak uvádí totéž naleziště Oppeln a kromě toho 

 Quedlinburg a Salzgitter. 



Úhledný hruškovitý tvar naší české Camerospongie monostomy 

 (Tab. III., obr. 1.) má zvláště význačné zvláštnosti. Spodní část jest 

 obráceně kuželovitá, vrchní polokulovitá. Spodní část opatřena je 

 oblými vypuklinami i jamkami, které bývají často klikatě zprohýbané. 

 Vrchní polokulovitá část je pokryta tenkou blanou hladkou, mírně 

 zprohýbanou. Na vrcholu je kruhové ústí hlavní chodby s vysedlým 

 okrajem. Tato hlavní chodba procházejíc prostředkem celé houby, 

 zužuje se od vrcholu nálevkovitě s hora dolů a končí malým otvorem 

 v nejhlubší a nejužší části houby. Tělo houby skládá se z tenko- 

 stěnných klikatě zkroucených chodeb, jichž tvar dodává spodní části 

 houby onen zvraštělý povrch. Spodní okraj polokulovité části houby 

 jest vlnitě vykrojen, přesahuje nad kuželovitou spodní čásť, a pod 

 vysedlou hranou touto nalézají se hlubší, obyčejně polokulovité jamky. 

 Camerospongia monostoma ve slínech okolí roudnického se vyskytující, 

 bývá obyčejně stlačená se strany neb s hora dolů. Se strany smáčklé 

 exempláry (takovým jest i kus na obr. 1. znázorněný) mají pak ovšem 

 ústí hlavní chodby ovální. 



Ze čtyř kusů u Židovic nalezených je nejpěknější ten, jejž jsem 

 na Tab. III. obr. 1. vyobrazil; má výšku 6 cm, délku 6"5 cm, šířku 

 3 cm. Druhý podobně stlačený má výšku 4 cm, délku 6 cm. Třetí, 

 též se strany stlačený má výšku 3*5 cm, délku 4*5 cm a šířku 3 cm. 

 Čtvrtý kus, zlomek s hora dolů smáčkly má délku 6-5 cm. Jediný 

 exemplár od Čížkovic, shora dolů smáčkly, je 2-5 cm vysoký, 4 cm 

 dlouhý a široký. 



Stěny chodeb a povi'ch dolní části houby sestává z šestibokkých 

 jehlic, které mají uzly opatřené otvory v osmistěnné poloze (Tab. III. 

 obr. 4.). Tenká blána hořejší části houby poseta je velmi malými 

 otvory kruhovými neb podlouhlými (Tab. III. obr. 3.). Vysedlý okraj 

 při ústí hlavní chodby má otvory protaženější (Tab. III. obr. 2.). 

 Veškerá kostra pozbyla původní křemičitou hmotu svou, zaměnivši ji 

 buď ve vápenec neb ve hnědel Místy je kostra v hnědel proměněná 

 dosti pěkně zachována a lze dle ní o stavbě celé kostry správný po- 

 jem si učiniti. Zřídka nalezneme na povrchu houby pěkně zacho- 

 vanou vápenitou kostru. 



O Die Spongitarien d. nordd. Kreidegeb. 1864. Bd. 13. S. 5. 

 *) Petrefaktenkunde Deutschlauds. Bd, 5. S. 497.— 503. 



i 



