Nová řada dusíkatých derivátů glykos. 115 



I Z rhamnosy vznikají působením aminů aromatických látky dusíkaté 

 přechodem ovšem beztvaré, a my je později popíšeme, však jedna 

 reakce obecná, jak se zdá, uhlohydratům glykosovým, zasluhuje dnes 

 předběžné zmínky. 



Nasytíme-li nejlépe methylalkoholický roztok rhamnosy suchým 

 amoniakem, a přidáme-li na jednu molekulu cukru dvě molekuly 

 acetoctanu ethylnatého, tu za vhodné koncentrace počnou po několika 

 dnech růsti dlouhé, ohebné, jemné jehly v chumáčcích, porostlé kry- 

 stalky nezměněného cukru. Odsajeme-li tekutinu pomocí pumpy vodné, 

 překrystalujeme z alkoholu ethylnatého, v němž jsou méně rozpustný, 

 nyní pak vylisujeme důkladně i zbavíme louhu matečného, a pak kry- 

 stalisací z horké (vřelé) vody zbavíme snadněji rozpustného cukru, 

 vypadnou při schladnutí vody krásné, jemné, dlouhé jehly nové látky. 

 V louhu vodném není ničeho, co by stálo za zkoušení, louh ten hnědne 

 odpařováním — prostředků k odpařování ve vakuu se nám nedo- 

 stává. Látka ta se musí dříve překrystalisovati z alkoholu jinak, pakli 

 hned surový produkt z vřelé vody bychom chtěli krystalovati, nabu- 

 deme pouze neutěšitelných mazů, Neníť patrně látka posud dodělána. 

 Aniž podařilo se za tepla vystihnouti poměrů vhodnějších posud, ani 

 za práce v prostředí ethylalkoholickém, v němž látka sama hotova 

 jest přece méně rozpustnou. 



zejména proti panu Soroki no vi, že nelze bráti některé odchylky reakční 

 ihned jakožto důvod oproti oprávněnosti panujících formul strukturných. 

 K tomu může dnes dalších přiložiti důvodů: 



Jest sice známo, že terciarný halogen t^,^^^>CX . E' (X =: halogen) 

 vyniká zvláštní reaktivností, i podmiňuje výměny, jinde neobvyklé (s vodou 

 za temperatury obyčejné, s alkoholy při teplotě málo zvýšené), avšak při 

 ostatních polohách jodu na př. v řadě steatické není zvláštních posud pra- 

 videl. A přece víme, že atomy jodu v normalném řetězi na druhém uhlíku 

 od kraje drží pevněji než jinde, že z glycerinu vzniká isopropyljodid půso- 

 bením jodovodíka, z erythritu sekundárný jodid butylnatý, z manitu sek. 

 hexyljodid. Na tom místě jediné, ač ku př. v manitu místa ta jsou dvě 

 i více snad. Eeakce ta jest při kyselinách taktéž, avšak zde není to chrá- 

 něné místo (protegeované) vedle CO2H skupiny, nýbrž dále. Z kyseliny 

 jodooctové vzniká působením jodovodíku za obyčejné teploty kyselina octová, 

 z kyseliny /?-jodopropionové teprve při 180°. A zde jest příčina proč kyse- 



CHa . CH . CO2H 

 lina glycerová 1 1 poskytuje působením jodovodíku kyselinu 



OH OH 

 /?-jodopropionovou, kdežto kyselina mléčná při téže reakci vytvořuje kyse- 

 linu propionovou. A se vším tím souvisí ona snaha, vytvořiti addici halo- 

 vých kyselin ku dvakráte [vázaným alkylenkarboxylům předem /?-slouče- 

 niny. Pravidlo známé. Baýman. 



