11. 



Poznámky vývoj episné. 



Předložil Fr. Yejdovský dne 8. února 1889. 

 {S tabulkami V. a VI. a 1 dřevorytem.) 



Přítomné pojednání dlužno považovati za částečný doplněk ku 

 spisu mému „Zrání, oplození a rýhování vajíčka". (Spisů poctěných 

 jubilejní cenou královské společnosti nauk v Praze 1887). Sledování 

 vývoje vajíčka Khynchelmis v pozdějších stadiích, než v dotčeném 

 spise vylíčeno, tudíž lýhování a tvoření se zárodku z pásův záro- 

 dečných — kteréhožto předmětu dotknul jsem se tam na str. 118 — 

 jest hlavním předmětem tohoto pojednání; avšak i ještě sjiné strany 

 snažím se doplniti pozorování svá, totiž ohledně tvoření se vřeténka 

 v dělícím se vajíčku jakož i procesy, odehrávající se v dceřinných 

 periplastech. Tudíž rozpadá se práce tato na 2 části, jež obě illustrují 

 přidané tabulky V. a VI., znázorňující rýhování vajíčka a tvoření 

 se zárodku, jakož i prvé počátky tvoření se vřeténka. 



I. 



Ve 4. kapitole svého spisu počínám líčením, jak sblíží se ženský 

 pronucleus s mužským a pravím následovně: „Avšak, jaký tvar z to- 

 hoto splynutí vzniká, nemožno mi udati; nalezl jsem postupným po- 

 krokem času vždy již stadia, kde upravuje se pravé vřeténko rýho- 

 vací, z čehož soudím, že tento proces velmi rychle po úplném sply- 

 nutí obou prvojader nastává." 



A dále: „Prvou změnu tohoto rýhovacího jádra zjistil jsem ve 

 vajíčku konservovaném náhodou ve směsi chromové a osmičelé*), 

 kterážto směs má za následek — patrně to účinek kyseliny osmi- 

 čelé — že periplasty dceřinné jsou jen nepatrné velikosti a paprsky 

 v cytoplasmě úplně zmizely. Blána jádra rýhovacího rozplynula se 



*) V dotčeném pojednání stojí chybně; „chromové, octové a osmičelé." 



