166 Fr. Vejdovský 



V jakousi rosolovitou, matně se barvící hmotu a rovněž i sítivo ja- 

 derné jest zcela resorbované." 



Toto stadium znázorňuji nyní na obr. 1. tab. VI. a doplňuji 

 dřívějším textem: „Celé jádro, t. j. rosolovitá hmota resorbované 

 blány a sítiva změnily se ve tvar soudečkovitý, takový, jako jsme 

 zprvu shledali prodloužený periplast matečný." V aequatoru tohoto 

 soudečku upravila se vlákna prvotného sítiva jaderného, jež v kyse- 

 lině osmičelé intensivně se barví, ve známé pentlice, jež rozstoupily 

 se ve 2 poloviny, v nichž však nemožno nijak správně udati počet 

 elementů, jež na právo a na levo se mají rozejíti k úpravě jader 

 dceřinných. 



Avšak místa na pólech vřeténka, kde za normálných poměrů 

 objevují se veliké periplasty dceřinné, jsou v našem výkrese zcela 

 nezřetelná, a zaujaty jen zcela neurčitě konturovanou a diífusně 

 se barvící plasmou. To vše asi jsou následky působení kyseliny 

 osmičelé. 



Následující stadia prvého dělení jádra konservoval jsem veskrze 

 ve směsi kyseliny chromové, octové a osmičelé a dospěl jsem takto 

 v několika ohledech ku výsledkům velmi uspokojujícím. Hlavně co se 

 týče polohy a tvaru prvotného rýhovacího (?) jádra, vedou preparáty, 

 touto cestou zjednané, ku zcela spolehlivým výsledkům. 



Posuďme jen o něco starší, zmíněným způsobem konservované 

 stadium (tab. VI. obr. 2.) Veliké, z téměř homogenní základní hmoty 

 složené periplasty (c), jimiž probíhá jemné sítivo plasmatické, nachá- 

 zejí se na pólech hyaliního, vřetenovitého prostoru, o němž nemožno 

 říci, zda jakousi tekutinou jest vyplněn, či postródá této ; prvotné 

 zdá se mi býti pravdě podobnějším, poněvadž mám za to, že peri- 

 plasty jakýmsi můstkem plasmatickým ve spojení se musí nacházeti, 

 a tento můstek byl by právě zmíněný hyaliní prostor. 



Uvnitř tohoto hyaliního vřeténka nalézá se pak jiné těleso, jež 

 ovšem na vajíčkách ne dosti pečlivě preparovaných vůbec se ani ne- 

 objeví; tak nezřetelně a slabě vystupuje. Myslím totiž již v přede- 

 šlém stadiu zmíněnou konturu mužského pronucleu, jež na našem 

 zobrazení (obr. 2. tab. VI. v) ne sice zřetelně vystupuje, avšak přece 

 po diffusním svém zbarvení karmínem hlavně na pólových plochách 

 jest znatelné. 



Tato soudečkovitá íigura povstala patrně resorpcí blány prvot- 

 ného mužského prvojádra, čili, chceme-li, jádra rýhovacího. Pouze 

 chromatické pentlice, čili lépe, tyčinky zbyly, jakž také v dalším 

 soudečkovitém stadiu se objevují (fe). Pólové, z četných, nijak blíže 



