Poznámky vývojepisné. jgg 



zdařbůh a nad to třeba i voliti ještě veliký počet terčkovitých vají- 

 ček k účeli tomuto. Mně se podařilo jen několikrát takovéto meri- 

 diání, případné řezy provésti a znázornil jsem jeden takový již ve 

 spisu dříve uveřejněném (1. c. tab. V. obr. 11). 



Další osudy endogeních periplastů a vnikání dceřinných jader 

 mezi ně, vylíčeny rovněž již v dotčeném spise. 



II. 



Tato část přítomného pojednání doplňuje dřívější mé zprávy 

 o rýhování vajíčka, jež předchází tvoření gastruly. Hlavně illustrace 

 těchto procesů jsou nutné k všeobecnému porozumění základu epi- 

 a hypoblastu, jakož i seznání osudu koulí, jež jsem mesomerami ve 

 spisu svém označil. Neméně poučné jest vystihnutí průběhu pásů 

 zárodečných v primitivné dutině rýhovací a ponenáhlé splynutí jich 

 k tvoření těla embryonálného. Samozřejmá jest důležitost segmentace 

 těchto pásů zárodečných, hlavně však tvoření se segmentu prvého, 

 čili hlavy. A za tím účelem podávám zobrazení stadií na tab. V., 

 čímž myslím přispěti ku řešení uvedených otázek. 



Ve spisu svém dospěl jsem ku líčení osudu prvotných šesti 

 mesomer, vylíčiv rozdělení prvého jich páru, i pravím dále: 



Mesomery středního páru (1. c. tab. VI. obr. 32. ms') dělí se 

 v příčné ose ve 4 nové koule, jež dosahují téměř tutéž velikost, jako 

 jejich buňky matečné, jakož i zachovávají totéž uspořádání, jako pr- 

 votných 6 mesomer. Na to však dělí se v příčné ose prvý pár, čímž 

 vznikají koule otkt a, mQ^. Z blastomery ma vznikají menší buňky 

 m^ a m^ na obr. 1. (tab. V.), z nichž opět mikromery povstanou. 

 Podobným způsobem dělí se také jediná koule, znázorněná pod m^^ 

 na obr. 1. (tab. V.) 



Následkem tohoto pravidelného, ano zákonitého pochodu dělení 

 zmnožily se mikromery velmi značně, zakrývajíce v podobě podkovo- 

 vitého terčku makromery, jež se mezi tím rýhují (tab. V. obr. 2. m). 

 Zbytek prvotných mesomer středního páru, naznačený v dotyčném 

 obraze písmenou mg, zachovává ještě tvar a velikost původních koulí. 

 Brzy však dělí se koule mg zcela týmže způsobem, jako dřívější pro- 

 dukty prvého páru mesomer a rozpadnou se posléze v mikromery, 

 jejichž počet se mi nezdařilo přesně stanoviti (tab. V. obr. 3. m). 



V době, kdy se děje líčené zmnožení mikromer, zůstává nej- 

 zazší pár mesomer ve své prvotné poloze, velikosti, jakož i ve tvaru ; 

 zadní 2 koule se až dosud vůbec nedělí a neúčastní se tudíž nijakým 



