170 Fr. Vejdovský 



způsobem v rozmnožení mikromer. V době však, když dělení prvých 

 dvou párů mesomer chýlí se ku konci, leží mesomery zadního páru 

 na zadním okraji terče utvořeného z mikromer a vynikají svou veli- 

 kostí a vyklenutým tvarem nad povrch dotyčného stadia rýhovacího 

 (tab. V. obr. 4. ms). 



Na uvedených 4 obrazech (tab. V.) vidno, že se současně s mno- 

 žením mikromer rýhují také makromery, o nichž jsem se ve svém 

 spise zmínil, že pořad dělení prvotných 4 koulí není u všech vajíček 

 stejný a zmiňuji se o některých zjevech tohoto nepravidelného rýho- 

 vání makromer. Na obr. 1. (tab. V.) shledáváme, že se prvotně nej- 

 větší zadní makromera rozdělila ve 2 nové elementy, z nichž větší 

 A prvotné místo zaujímá, kdežto menší a působila na polohu levé 

 a přední makromery, že se tyto z prvotného místa zatlačily. Makro- 

 mera B jest nezměněná, kdežto D se značně zveličila a C se právě 

 chystá vydati novou blastomeru c. 



Další stadia rýhování makromer jsou znázorněna na obr. 2., 3. 

 a 4. (tab. V.), jinak však jest nemožno, jednotlivé produkty rýhování 

 po řadě za sebou vystihnouti. Aspoň by bylo k tomu třeba velikého 

 množství vajíček. Z nepravidelnosti, jež jest dle uvedených příkladů 

 zjevná při tvoření se makromer, zjistil jsem, jak zmíněno již v spise 

 výše citovaném tyto tři všeobecnější zákony: 



1. Každá makromera zvětší se před nastoupením dělení. 



2. Nově vzniklé a přímo pod mikro- a mesomerami ležící ma- 

 kromery jsou menší než koule matečné, z nichž vypučily. 



3. Větší koule matečné posunují se více k pólu vegetativnému, 

 následkem Čehož upravují se makromery v týž způsob, že nejmenší 

 z nich přímo pod a kolem terče mikromerového se nacházejí, kdežto 

 největší makromery leží zcela na vegetativním pólu (srovnej jmeno- 

 vitě obr. 4. a 5. na tab. V.). Na basi mikromer následuje vůbec 

 rychlejší dělení než na pólu vegetativním, čímž vysvětluje se rozdílná 

 velikost makromer. 



Během dělení mesomer byla tendence těchto, aby se upravily 

 v ose podélné, velmi nápadnou; avšak mezi tím se rýhující makro- 

 mery působily na mikromery tak, že tyto poslední se nejprve v terček 

 urovnají, pak ale, když makromery hlavně na basi mikromer u větším 

 množství vznikly, vyklene se terček mikromerový do výše, tvoře pak 

 polokouli, jež jako čepička sedí na větší spodní polovině, jež skládá 

 se z makromer (tab. V. obr. 5.). Jest to vlastně gastrula kreslená 

 s povrchu a ze zadní strany, gastrula, jejíž průřez a úpravu záro- 

 dečných vrstev vylíčil jsem již v spise vícekráte citovaném. V tomto 



