174 Fr, Vejdovský 



schon deutlich die Anlage des Kopfes unterscheiden kann." Z jeho 

 obr. 17. jest také vidno, „dass der Embryo an der vorderen Spitze 

 eine dreilappige Form angenomraen bat, welche auf Kosten des obe- 

 ren Blattes und des Keimstreifens entstanden ist." Dle všeho viděl 

 Kovalevský o něco starší stadium, než znázorňuje náš obr. čís. 7. na 

 tab. VL; jest to stadium, kde povstává prvý segment ze ztluštění 

 předních konců zárodečných pásů a střední lalok jakožto tvořící se, 

 hlavu pokrývající hypodermis. 



Stadium obr. 9 — 14. (tah. VI.). Stadia kulovitá a ovoidní, v pře- 

 dešlém odstavci líčená rostou čím dále tím více do délky, což má 

 zajisté příčinu svou ve zmnožení se elementů mesoblastových v pásech 

 zárodečných. Ty působí na prodlužování prvotného epiblastu a tvoření 

 se hypodermis na spodní straně embrya. Tak vzniká z kulovitého 

 stadia tvar štíhlejší, jak znázorněn na obr. 9. tab. VL, dle preparátu 

 v chromové kyselině ztvrdlého. Hlava zde již dobře vyvinuta, prvo- 

 segmenty ve dvou třetinách délky těla založené, pásy mesoblastové 

 však ještě v zadní třetině volně se rozbíhající. 



Totéž stadium, nepatrně starší, lze již za živa při mírném stla- 

 čení sklíčka krycího z profilu pozorovati, jak znázorněno na obr. 10. 

 (tab. VI.). Co zde viděti lze, jest ovšem málo. Epiblast na břišní 

 straně jest již zatlačený a nahrazený ztlustlejší vrstvou hypodermis 

 kteráž objímá i svrchní stranu prvého segmentu, vybíhajícího již 

 v prostomium. V střední čáře břišní viděti řadu brv vířících. Veškerá 

 dutina prostomia, pokud ji v profilu vystihnouti lze, jest vyplněna ve- 

 likými již polovinami mozkové zauzliny, jež zvláště na zevních stra- 

 nách naduřují, do vnitř však se zužují v můstkovitou komissuru. Jinak 

 ovšem jest mozek úplně neprůsvitný a zdánlivě nepárovitý. 



Jiné orgány v dutině hlavy pozorovati nelze, mimo kratičkého 

 stomodaea, jež představuje kratičkou, poměrně tenkostěnnou trubici, 

 zaujímající právě jen délku prvého segmentu. 



Prvosegmenty jsou oddělené zcela dobře vyvinutými dissepi- 

 menty v dutinu tělesnou, v níž vynikají objemné nephridie. Prvé 

 nephridium nalézá se hned v následujícím segmentu za hlavou, trčí 

 malým lalůčkem do její dutiny, avšak brzy zakrsává. O vlastním 

 tvaru, průběhu a struktuře nephridií nelze se v této poloze embrya 

 přesvědčiti, v čemž zabraňuje nad jiné i neprůsvitný hypoblast. 



Srovnáním stadia obr. 11. (tab. VI.) poznáváme, že se tvar 

 embrya poněkud změnil, t. j. více prodloužil, tudíž také prvoseg- 

 menty se zmnožily, avšak pokroku zřetelnějšího v organisaci embrya 



