15. : 



Miiieta a rula dolů Kutnohorských. : 



Podává prof. Jan Vyrazil v Brně. ! 



Předložil dne 8. března 1889 K. Vrba. I 



I. Mineta. j 



Při dolování na Skalce za vrchem Kankem poblíž Kutné Hory, 

 narazilo se v rule druhé štoly ve hloubce 120 m. na straně jižní 



a v hloubce 180 m. třetí štoly na straně západní na žílu horniny \ 

 5"2 m. mocnou. Tato jest v třetí štole na pohled nezvětralá upomí- 

 najíc vzhledem svým na kersantit ; má poblíž ruly barvu černohnědou, 



která přechází směrem ku středu žíly v barvu černozelenou; jest . 



prorostlá hojnými lesklými lupénky černé slídy, někdy pyritem a kře- j 



menem. I 



Na žíle ze štoly druhé jest hornina zvětralá, šedá neb šedo- ] 



zelená s lesklými, bílými neb nažloutlými šupinami slídy; obsahuje ' 



mnoho křemene, pyritu, magnetového kyzu a jest méně tvrdou než ' 

 v předešlé žíle. Hustota = 2"80. 



Broušené lístky z pokraje horniny (3. štoly) mají jiné vlastnosti '\ 

 a tvářnost než lístky ze středu žíly. Tam kde se hornina s rulou 



stýká, jeví se pod drobnohledem jako temně hnědá i v nejjemnějších I 



průřezech jen málo průzračná hmota, ze které vynikají šestiúhelníky j 



čirého apatitu, světlé hnědé lístky biotitu a větší slabě zelené kry- j 



staly poněkud zrušeného augitu. Teprve v místech vzdálenějších od i 



ruly a při zvětšení 400 Xj j^st vše průzračnějším, orthoklasová zá- i 



kladní hmota jest patrnější, jsouc naplněna nesčetnými světle žele- ; 

 nými mikrolithy augitovými, jemnými lístky biotitovými a černými 

 tečkami magnetovce. Jest to kontakt endogenní, hornina pak dle 



těchto svých součástek s augitovou minetou se strukturou holokry- ^ i 



stalinickou a s mikrophanerokrystalinickou základní hmotou.*) ; 



*) C. Vrba, die Griinsteine des Přibramer Erzreviers, Tscherm. Min. Mithei- 



lungen 1877, kde popsána podobná mineta z dolů Příbramských. i 



