Kritické příspěvky k sporným otázkám vědy hudební. 251 



padá zde na váhu, a rozhoduje zde výhradně matematika, pro kterouž 

 sluch náš ani přesně není zřízen? 



Uveďme ještě některé důsledky, vyplývající pro ladění přirozené 

 ze příkladů uvedených, a naznačené ve příkladech následujících: 



Incidit in Scyllam, kdo v ladění přirozeném navrhuje ve příkl. 

 1. pro druhý trojzvuk (d^—f^—a^) uchýliti se od přirozeného d (^ g) 

 a snížiti je na ^"/g (7? X ^78i)5 budet z toho trojzvuk třetí (d^ — g^—^^) 

 činiti poměr 78 X ^"/si • ^/a • *% ^^ místo přirozeného ^s ' % • ^Vs — 

 3:4:5. Bud tedy snížením tónu d^ o komma docílíme sice trojzvuku 

 d^—f^ — a^ čistého, pak ale obdržíme „dissonantní" trojzvuk d^ — g^ — h\ 

 jejž by Hauptmann důsledně dle terminologie obecně užívané nazvati 

 musil trojzvukem „tvrdě zmenšeným" ; anebo vezmeme tón d^ roven 

 ^g, čímž trojzvuk d^ — g^ — h^ sice bude Čistý, za to však d^—f^ — a^ 

 „dissonantní." Chtěli-li bychom při sníženém cř^míti trojzvuk d^ — g^ — h^ 

 čistý, musili bychom snížiti o komma i ^M ^^ ; pak by sice byly oba 

 trojzvuky, i d^—f^ — a^ i d^ — g^ — A\ čistý, za to však měli bychom 

 předně chybný interval c* — d^ (od prvého z obou akordů příkl. 1. ke 

 druhému — 1 • ^s X ^^si)? ^ PO druhé akord d^ — g^ — k^ (a následu- 

 jící e '— ^^— c2) celý o komma níže {d^ :g^:h^= 7^ X '"/si : % X '78i : 

 ¥ X I $)• Tolikéž nemožnost čistě provésti jednoduchý jónický závěr 

 ve příkl. 2. leží na bíledni a není tudíž, čeho zvlášť bychom doložili. 

 Tak vleče jedna nedůslednost za sebou druhou, horší prvé ! 



S nekonečnými obtížemi, ano nemožno bylo by přednésti s ab- 

 solutní „čistotou" též následující nepatrnou jónickou větu: 



fc^s — ^- ^gzzf—^^^ p — ^-j— 1 =^— ^— t- ^ — ^-=F^=ž> 1--^— =!^=l 



I jiných ještě nedůsledností budiž zde zpomenuto. Prvá v řadě 

 svrchriíoh tónů se objevující velká sekunda činí poměr ^Z^, druhá 78 

 třetí ^79 ^td. atd. Který z těchto poměrů sluší vzíti v úvahu, sesta- 

 vujeme-li intervaly, není v dotyčných případech lhostejno. Tercie c — e 

 = 78X'79, nikdy však 77X78 nebo 78X78 atd. Kdo chceš dodě- 

 lati se poměru čisté kvarty, neber k tomu účelu poměrů 78 X 75 ^ 

 neboť výsledek je po té ^''I^q a nikoli 73 5 ve případě tom lze vzíti 



