286 F. Wald 



ckého útvaru, neboť vztahy pro plochy ty vyvozené platí pro každou 

 zvláště bez ohledu na to, kolikrát se na krystalu vyskytuje. Jest to 

 okolnost, která snad mohla by nabýti jisté váhy při rozboru hemiae- 

 drie a tetartoedrie krystalů. Konečně připomínám, že touže cestou, 

 jakou v hydrodynamice dovozuje se povrchové napjetí tekutiny, do- 

 spěti musíme z náhledů vyložených k důsledku, že každá plocha kry- 

 stalu způsobuje určitý tlak na krystal; myslím, že z okolnosti té 

 dala by se snad vysvětliti cirkulární polarisace krystalů, na nichž 

 objevují se plochy tetartoedrické bez stejné plochy na opačné straně 

 kiystalu, neboť pak podléhá krystal jednostrannému tlaku, pocházejí- 

 címu z ojedinělé plochy tetartoedrické. 



Nejnápadnější důsledek rozvinuté theorie jest zajisté předpově- 

 děná závislost rozpustnosti či bodu tuhnutí na rozm ěrech krystalových 

 a bylo by tudíž zajímavo nabýti alespoň přibližného číselného obrazu 

 této závislosti. Není jej ovšem lehko získati, an neznáme limitu L 

 povrchové práce, a pokusím se tudíž alespoň o hrubý odhad. 



Máme-li kostku ledu v jednom kubickém metru, zajisté dá se 

 rozštěpiti pomocí dláta, do něhož uhodíme kladivem jeden kgm těž- 

 kým z výše 10 metrů padajícím. Na utvoření 1 m^ povrchu stačí 

 tedy as 5 metrkilogramů, a veličina i, která jest limitou, a sice 

 minimum práce k cíli tomu nutné, bude daleko menši. 



K podobnému odhadu dospěti lze také jinou cestou. 



Průměrná vzdálenost molekul udává se při plynech asi na 

 0-0001 millimetrů*). Myslíme-li si tedy, že kubický decimetr ledu 

 rozdělíme kolmými řezy na malé kostky tím způsobem, aby na délku 

 jednoho millimetrů přišlo tisíc dílů, obdržíme 3000 m^ nových řezů, 

 a smíme s bezpečností tvrditi, že jsme tím kohaesi ledu daleko nevy- 

 čerpali, neboť na kostku takovou přijde v plynu ještě as tisíc molekul, 

 a v látce tuhé as dva tisícekráte tolik. Na roztavení jednoho kub. 

 decimetru ledu potřebí as 72 cal = 30600 metr. kilogrammů. 



Dejme tomu, že na utvoření oněch 3000 m^ nových řezů po- 

 třebí jest celá tato práce (což patrně jest odhad ještě' přes příliš vy- 

 soký), dostaneme pro L na čtvereční metr rovněž as 5 metrkilogram- 

 mů práce. 



Nalezli jsme přibližně -=r =^ -^ 



a jest tudíž volná energie R za kilogram vody R— A {Qy — Q) 



*) Graham-Otto's Lehrbuch der Chemie, I. 2. pag. 625 (vydání z roku 1885). 



