Písecký Bertrandit. 305 



Penfield pozoroval na jednom dvojčeti bertranditu z Mt. Antero 

 zapuklý — skutečný — úhel ploch spodových 



c(001):(c)(001) 6P52' 



a uvádí za plochu dvoj čatnou Bertrandovo e'/3(031) 3Po6, což však 

 není možné, neboť obdržíme počtem pro Bertrandův dvojčatný 

 zákon skutečný líhel 



2) (001) : (p) (001) 121°26'.*) 



Z úhlu dvojčatného, Penfieldem měřeného plyne srůst dvoj- 

 čatný dle plochy e'(011)Pá6 (dle mé postavy e (041) 4 Pod) a zapuklý 

 úhel ploše této odpovídající obnáší 



tí(001):(c)(001) 61"27V3' [& (010) : (6) (010) dle mé postavy]. 



Já pozoroval jsem jen třikrát na četných kusech Píseckých dvoj- 

 čata, bohužel však tvořena byla z lupénků jako papír tenkých, tak že 

 se mi nepodařilo z podkladu je vyprostiti. Pročež jsem zavázán k dí- 

 kům tím větším panu G. Seligmannovi v Coblenci, který mi za- 

 půjčil ku prozkoumání krásnou drůzu bertranditu Píseckého, na kry- 

 staly dvojčatné neobyčejně bohatou. Také laskavostí pana inspektora 

 Dra. H. Mache v Praze obdržel jsem krásné dvojče bertranditu 

 z téhož naleziště. 



Tato dvojčata jsou dle mé po- 

 stavy směrem plochy 6 (010) ooPáó 

 tence tabulkovitá a omezená vedle 

 této ještě plochami g (301) 3 Pm ; 

 »/ (021) 2 Pod ; (pouze jednostranně vy- 

 vinuto) jakož i íř(100)ooP^. Rovina 

 dvofčatná i rovina srůstu jest táž, 

 jako na dvojčeti Penfieldově, to- 

 tiž e (041)4 Pd&. Na připojeném dře- 

 vorytu možno pozorovati obyčejný 



*) American Journal of Science 1888. 36. 53. Do výpočtu osy c z c : (c) =: IIS^S' 

 vloudila se chyba; Penfieldův poměr poloos jest a:i:cz=. 0'5723 : 1 : 0-5997, 

 což se přepočte na parametry dle postavy mé » : 5 : c =: 0-71626 : 1 : 0'41717. 

 Podobně jest chybně udán úhel z: 2.=: (130): (130) = 129 "34' místo 58''4273' 

 v práci Penfieldově. Des Cloizeaux ostatně úhel z:(z) neměřil a zdá 

 se, že zaměnil s ním měřený úhel g^ : (ý^) =: 119''30', jehož počítaná hodnota 

 obnáší 119"21V3'. 



Tř.f Ma^l^emat^cko^přiirodoyědecká, 20 



