o nálezu hranatých valounů v Čechách. 309 



hotovených u Steyreggu ^). Také v usazeninách starých řek mezi Nilem 

 a Červeným mořem v Africe^) se vyskytly. Konečně byly objeveny 

 v Mainu a Coloradu v Sev. Americe na povrchu glacialního štěrku ^), 



Již A. v. Gutbier popsal trojhrany z okolí Drážďan v létech 

 1858 a 1865*). Originály Gutbierovy nalézají se ve sbírkách po- 

 lytechniky v Drážďanech. Tento vykládal si vývoj trojhranů tak, jak 

 to připouštěla tehdy všeobecně uznávaná Lyellova „Drifttheorie" ^). 

 Valoun, na spodní straně ledovce v moři plovoucího přimrzlý, třel se 

 při pohybu svém o kamení pod ním ležící a tím se vyleštil Jestli 

 se z původní polohy své zviklal, nabyl jiné polohy, a přimrznul-li, 

 dřel se opět po kamení a tím způsobem vyleštilo se na něm více 

 ploch. 



Dříve nežli bylo známo rozšíření hranatých valounů v německém 

 diluviu, myslilo se, že jsou to díla rukou lidskou vytvořená, poněvadž 

 se poblíže staropohanských hrobů v Lužici nalezly ^) a později ve 

 hrobech Fláminžských '). Tento náhled podporoval s počátku též R. 

 Virchow ^). 



Braun*) poukazuje na výzkumy Schimprovy o stěrkách 

 řeky Rýnu, vykládal vývoj trojhranů r. 1871. tím způsobem, že se 

 třely o kameny vedle ležící, jež se vodou sem a tam na témže místě 

 pohybovaly. 



F. Meyn^), poukázal r. 1872. na jehlancové tvary trojhranů 

 křemenných v Holštýnsku a nazval je jehlancovými valouny (Pyrami- 

 dalgeschiebe). Veškeré originály Meynovy z bílého křemene (pů- 

 vodně třetihorního) nalézají se ve sbírce německé geolog, společnosti. 



G. Berendt*^) předložil r. 1876. sbírku hranatých valounů 

 z okolí Berlína, Stendalu a Gardelegen německé geolog, společnosti, 

 čímž zavdán byl podnět k rozmanitým výkladům o jejich povstání. 



>) H. Commenda: Riesentopfe bei Steyregg in Oberosterreich. Verhandl. d. k. 



geolog. Reichsanstalt. Wien 1884. S. 308. 

 *) Sdělení J. Walthera král. společ. nauk v Lipsku. V listopadu 1887. 

 3) G. H. Stone v American Journal of Science XXXI. 1886. p. 135. 

 *) Geognost. Skizzen aus d. sáchs. Schweiz. S. 71. a Sitzungsb. d. Ges. Isis. 



1865. S. 47. 

 5) Viz J. Krejčího: Geologie. Praha 1877. Str. 996. 

 ') Sitzungsb. d. Berliner Anthropolog. Ges. v. 11. Juni u. 9. Juli 1870. 

 . ') Tamtéž: 13. Juni 1874. 

 «) Zeitschriftf.Ethnologie. Verhandl. d. Berl. Ges. f. Anthrop. HI. 1871. S. 103. 

 9) Protokol! d. Februar-Sitzung 1872, Zeitschr. d. Deutsch. geol. Ges. XXIV. 



S. 414. 

 ^") Zeitschr. d. Deutsch. geolog. Gesellschaft. Sitz. v. 5. April 1876. 



