o nálezu hranatých valounů v Čechách. 313 



na povrchu se nalézají a kde písek již jest odvát, jsou valouny v oné 

 Části, která nad povrch vystupuje vybroušeny, a vyskytují se zde roz- 

 manité tvary obroušených valounů. Často nalézají se na jich vybrou- 

 šených plochách bradavičné hrbolky nebo jamky. Vybroušené plochy 

 kolmo ku hranám trojhranu ležící zcela pravidelně směřovaly vždy 

 ku straně severní, jihovýchodní a jihozápadní. Wahnschaffe ne- 

 souhlasí s náhledem Mickvičovým, jakoby ku povstání trojhranu 

 tré v různém směru působících větrů bylo potřebí, nýbrž připouští, 

 že stačí dva převládající směry větrů, aby průsekem povstalých ploch 

 tři hrany trojhranu se vytvořily. 



J. Walter oznámil r. 1887. kr. společnosti nauk v Lipsku nález 

 trojhranu v poušti mezi Nilem a Červeným mořem v Africe. Tam na- 

 lezl obroušené štěrky jen v té části, která z písku vyčnívala. Troj- 

 hrany nalézaly se na povrchu starších usazenin říčních. Plochy vy- 

 broušené měly ten lesk, jaký spůsobuje vanoucí písek Chamzinu (hor- 

 ký vítr v Egyptě z pouště přicházející) skorém všem kamenům pouště. 



Sluší však také uvésti hlasy proti theorii uvedené. 



Byl to především K. Keilhack*) r. 1883. Ten nalezl četné 

 trojhrany v recentních mořenách Islandu, a proto tvrdil, že jsou pra- 

 vými výtvory ledovců. Nalezl trojhrany jen z tvrdých hornin, doleritů 

 a čedičů složené a nikdy z měkkých hornin. Z toho soudí, že první 

 příčina ku vytvoření jich tvaru bylo ztroskotání kamenů, čím nabyly 

 tvaru poněkud rovnými plochami omezeného, potom posouváním se 

 ledovce vyleštily se a nabyly ostrých hran. Wahnschaffe s De 

 Geerem^) však myslí, že ony trojhrany, které až posud velmi 

 zřídka v mořenách se pozorovaly, vytvořily se v předkraji ledovce 

 a při pošinování jeho ku předu byly do mořen pojaty. Ostatně praví 

 Keilhack, že v popředí ledovců působí mocné vichry na tamější 

 lysé písčiny, že odnášejí oblaka písku, jehož zrna velikosti prosa do- 

 sahují ^). 



F. The 11 e*) vykládal r. 1885., že trojhrany povstaly tlakem 

 ledovců na hromadu valounů vesměs kulovitých neb ellipsoidických, 

 stejně tvrdých. Náhled Theilův vyvrátil již E. F. Geinitz.^) 



^) Vergleichende Beobachtungen an island. Gletschern etc. Jahrb. d. k. prenss. 



geolog. Landesanstalt f. 1883. Berlin 1884. S. 172. 

 *) Naturw. Wochenschrift. 1888. Str. 146. 

 ^) Vergleichende Beobachtungen etc. S. 175. 

 *) Geschliffene Geschiebe (Dreikanter), ihre Normaltypen und ihre Entstehung. 



la „Uber Berg u. Thal.« Dresden 1885. VIII. S. 374. a 382 ; jakož i 1886. 



S. 19. 

 *) Archiv d. Ver. d. Fr. d. Nat. in Meckleuburg 1886. Str. 43. 



