314 Čeněk Zahálka 



F. Fontannes*) pojednal r. 1885. o trojhranech z údolí 

 Rhony mezi Lyonem a Středozemním mořem. Ty vyskytovaly se u paty 

 a na stráních kopců, jež jsou korunovány písky a štěrky vyššího 

 pliocenu'^) s význačným Elephas meridionalis. Již před ním pozoro- 

 val Cazalés de Fondouce takové valouny vyleštěné u St. Lau- 

 rent-du-Arbres mezi Orangí a Avignonem a připisoval vývoj těchto 

 jejich ploch vyleštěných leštivému působení písku větrem hnaného, 

 při čemž zvláště poukázal na „mistral" (vítr v Provencii, který s vel- 

 kou prudkostí věje). F. Fontannes vylíčil okolnosti, které se mu 

 zdají svědčiti proti náhledu Fondouceově, zvláště: 1. Že vyleštěné 

 valouny nalézají se výhradně v určitém geologickém niveau, totiž ve 

 svrchním pliocenu, a to po celém údolí Rhony, kdežto mistral přece 

 jen na Provenci jest omezen. Jednotlivé trojhrany nalézají se nejen 

 na povrchu, nýbrž i v hloubce mezi ostatními obyčejnými valouny. 

 2. Na Provenci, ač je suchá, jest vanoucí písek ve větších rozměrech 

 neznámý. 3. Staré budovy, v krajině kde trojhrany se vyskytují, vy- 

 stavené působení mistralu, neposkytují nikde známky účinků vanou- 

 cího písku. — Lapparent^) vyvrátil však námitky Fontannovy 

 poukázav na to, že námitky Fontannovy jen k tomu směřují, že 

 ony vybroušené plochy se „nyní mistralem netvoří", nic však nesvědčí 

 proti tomu, že by se nebyly mohly v dřívější geologické periodě vy- 

 brousiti poletujícím pískem. 



E. F. Geinitz^), který souhlasil s Berendtovou „Packungs- 

 theorií", vyslovil se r. 1886. rozhodně proti povstání trojhranů pů- 

 sobením vanoucího písku. Jeho námitky nebudeme tu uváděti, po- 

 něvadž již pozdější práce Mickvičovy, De Geerovy a Nathor- 

 s t o v y přesvědčily jej, že hranaté valouny povstaly působením vanoucího 

 písku ^). 



n. O českých hranatých valounech zvláště. 



R. 1884. objevil se mi poprvé hranatý valoun, a sice pravý 

 trojhran na povrchu písčitoštěrkovitého diluvia mezi Horními Pod- 



*) Sur la cause de la productioa de facettes sur les quartzites des alluvions 



Bull. Soc. géol. 1885—86. p. 246. 

 2) Ch. Depéret: Notes sur les terrains de transport etc. Bull. Soc. géol. 



1885—86. p. 122. 

 ») Bull. Soc. géol. 1885—6. v téže schůzi. 

 *) Die Bildung der Kantengerólle. Archiv d. Yer. d. Fr. d. Nat. in Mecklenburg 



1886. Str. 39 a 41. 

 ^) Ueber Kantengerólle: Neues Jahrb. f. Minerál, etc. Str. 78-79. 



