322 Ladislav Čelakovský 



Výjimkou však mohou takové prýty předčasně v témž roce jak ma- 

 teřský prýt se vyvinouti, tedy o rok dříve. Pro úkaz ten možno po- 

 užiti názvu „Prolepis" od Linnéa zavedeného, a prýty o rok (neb 

 potom i o více let) předčasně vytvořené možno nazývati p r o 1 e p t i- 

 c k ý m i. Prýty na formace reproduktivní redukované bývají z pravidla 

 též proleptické a jen tím jsou možná celá květenství, ze dvou až 

 mnohých generací os se skládající a současně kvetoucí. 



Zrůznění posloupných os (jedno- až víceosost) bývá z pravidla 

 spojeno s prolepsí; tak na př. vyvinují se troje různé osy dubu 

 (tab. IX. obr. 12.) současně v jednom roce, druhé a třetí osy pro- 

 lepticky. Jak zrůznění metamoríické tak i prolepsis jsou však vý- 

 sledkem fylogenetického vývoje. 



Ovšem není prolepsis příčinou zrůznění čili metamorfosy, jak 

 si to Linné představoval, třebas oboje nejčastěji pospolu bývají, neboť 

 zrůznění může býti též bez prolepse (na př. Daphne Mezereum, jejíž 

 květy na loňských letorostech z paždí opadalých listů se vyvinují). 

 O všem tom šíře jedná mé pojednání o metamorfosi rostlin*). 



2. Zákon zrůznění pohlavního. Jednopohlavní květy, jaké 

 u jehnědokvětých vůbec nalézáme, nejsou nikdy původní, nýbrž vznikly 

 redukcí jednoho neb druhého pohlaví, tudíž pozdějším differenco váním 

 pohlavním, z květů obojakých. 



Též ve zrůznění pohlavním jsou stupně a sice hlavně dva. Zpo- 

 čátku jsou květy pohlavně zrůzněné pospolu v jednom květenství 

 (u jehnědokvětých v též jehnědě), obyčejně určitým spůsobem seřa- 

 děny, na př. květy samčí v hoření, samicí v dolení části téhož kvě- 

 tenství (jakož také ponejvíce u Jehnědokvětých spatřujeme). 



Na druhém stupni zrůznění pohlavního stávají se celá květen- 

 ství jednopohlavnými : na jedněch prýtech pouze samčími, na druhých 

 výhradně samičími, tím že se na jedněch redukuje samčí hoření, na 

 druhých samicí dolení čásť. Zde třeba rozeznávati několikero případů. 

 Bylo-li původní obojpohlavné květenství na prýtu výhradně konečné, 

 tedy se může rozdělení pohlaví na různá květenství díti jen v tom 

 způsobu, že se rozličné letošní letorosty stanou různopohlavnými. 

 Obyčejně konečný letorost makroblastu má pohlaví jiné než brachy- 

 blasty postranní na loňském letorostu téhož makroblastu. Buď pak 

 jest konečný letorost samicí a postranní samčí jako u habru (tab. IX. 

 obr. 3.) neb ořešáku (obr. 7.), aneb naopak konečný letorost samčí 

 a postranní samicí, jako u břízy (obr. 5.). Při tom však může ně- 



*) V „Osvětě" ročn. XIV. 1884. 



