o fylogenetickém vývoji rostlin jehnědokvětýcli. 323 



který postranní brachyblast, blíže pod konečným letorostem stojící, 

 opakovati co do pohlaví letorost konečný (obr. 3., 5.). Jestliže však 

 letorost konečný nedochází do květu, nýbrž pouze ve vegetativním 

 stavu dále roste, stává se tím, že oboje různopohlavní květenství na 

 postranní brachyblasty z loňského letorostu se podělují, jako u lísky 

 (obr. 4.). 



Yytvořila-li se květenství postranní prolepticky na letošních 

 letorostech, tedy se zrůzní květenství hoření od dolejších ve svém 

 pohlaví, též dle určitého zákona, takže na př. hoření květenství stá- 

 vají se čistě samičími, dolení čistě samčími, jako u dubu (tab. IX. 

 obr. 12.). V tom případě jest týž letorost obojpohlavní, ač pohlaví 

 na rozličná květenství rozděleno se spatřuje. Ale i tu jest možnost 

 pohlavního zrůznění celých letorostu, když totiž na konečném letorostu 

 květenství jednoho pohlaví se nevyvinou a na postranních brachy- 

 blastech opět pohlaví druhé se potlačí, čehož příklad viděti na oře- 

 šákovité Engelhardtii (obr. 8.). Přechod do tohoto zrůznění celých 

 letorostu znázorňuje nezřídka i dub, když totiž postranní brachyblast 

 pouze samčí jehnědy nese (obr. 12.). Třeba jen, aby samčí jehnědy 

 a na konečném letorostu se nezaložily a tím aby se týž stal pouze 

 samicím, což se také skutečně sem tam přiházívá. 



Nejvyšších stupňů dochází zrůznění pohlavní, když se celé sou- 

 stavy os a konečně celé rostliny obmezí na jedno pohlaví potlačením 

 pohlaví druhého, což se u Amentaceí přihází zhusta mezi Myricaceami, 

 mezi Cupuliferami v rodu Nothofagus se to udává. 



Myslím, že všeobecnou platnost obou fylogenetických zákonů 

 zrůznění, totiž z ohledu metamorfose i z ohledu pohlavnosti, netřeba 

 obšírně dokazovati. Jestiť samozřejmé, že všecko zrůznění vzejíti může 

 toliko ze stejného, jednotného, kteréžto předcházeti musí. Ta věta 

 platí o všelikém vývoji, též o vývoji buněk a pletiv buněčných. Ne- 

 méně všeobecnou platnost má též ve vývoji fylogenetickém. Dříve 

 než se vyvinuly prýty různé tvarem (metamorfosí) svých listů, musely 

 býti prýty stejnotvárné, před rostlinami dvoj- a trojosými musely býti 

 rostliny jednoosé. Též musely květy obojaké ve všech skupinách 

 rostlinstva býti dříve nežli květy různopohlavné a rozdělení jich na 

 různé osy a soustavy osní, posléze na celé rostliny muselo se díti 

 postupně jak výše naznačeno. 



Ěečený rozvoj fylogenetický, záležející ve zrůzňování stejno- 

 rodých údů a ústrojů rostlin, vyhovuje jednak již logickému poža- 



21* 



