o fylogenetickém vývoji rostlin jehnědokvětých. 325 



m i č í. Takovéto rozdělení květů obojích na témž prýtu u předků 

 rodu Nothofagus musí se proto předpokládati, poněvadž také u jiných 

 kupulifer a u většiny jehnědokvětých vůbec (vyjímaje toliko Myricacey), 

 kdekoliv květy oboje na témž prýtu pospolu se nalézají (v jehnědách 

 androgynických), tedy v rodech Castanea, Pasania, též u ořešákovité 

 Platycarya samčí květy nad samičími postaveny bývají; též i z té 

 příčiny, že květy samicí u Cupulifer se svou číškou hojné šupiny ne- 

 soucí méně redukovány jsou než samčí, kterýmž kupula schází, 

 pročež dle zákona, dle něhož přibývá redukce prýtů postranních 

 k vrcholku hlavního prýtu, musí silněji redukované samčí květy býti 

 výše než samicí. 



Redukované prýty poboční, které v tomto druhém období v paždí 

 lupenů se nalézají, zůstávají buďto jednokvěté anebo vyvinují z paždí 

 svých listenovitých dvou prvolistů květy třetiřadé, tvoříce Skvěté vrcho- 

 líčky (dichasie). Oba případy vyskytují se v rodu Nothofagus. Tab. IX. 

 obr. 9. představuje větévku z toho rodu, předpokládaje oboje květy 

 na ní vyvinuté, což ovšem při nynějších druzích toho rodu, při nichž 

 oboje pohlaví na rozličné větve anobrž i rozličné rostliny roztříděno 

 bývá, více se nenachází. 



3. Období třetí. Tato třetí fase vývoje fylogenetického vy- 

 značuje se vytvořováním jehněd. Z vegetativní části větve s postran- 

 ními květy neb vrcholíčky různopohlavními, jaká v obr. 9. vyobrazena, 

 povstává jehněda tím, že lupeny přeměňují se v listeny (obr. 2.). 

 Prvotní jehněda jest tudíž konečná k prýtu, jenž doleji má neplodné 

 listy vegetativní. Jakož se v prvním období ukončuje prýt jedním 

 květem, tak se na tomto třetím stupni vývoje ukončuje celou jehně- 

 dou (viz tab. IX. obr. 3). A jak v druhém období buď jednotlivé 

 květy neb Skvěté vrcholíčky v paždí lupenů, tak i tuto sedí v paždí 

 listenů nově povstalé jehnědy. Dalším rozvětvením z listenců květů 

 třetiřadých mohou pak povstati i vrcholíčky 5 — Tkvěte; někdy jako 

 u buku v pohlaví samicím stávají se nevyvinutím (ablastem) primárního 

 květu vrcholíčky dvoukvětými (viz obr. 10 c). 



Konečná jehněda jest dle odvození svého původně obojpohlavná, 

 totiž v dolejší části samicí, v hořejší části samčí, toliko u Myriceí 

 opačně uspořádána. V stavu obojpohlavním však se jehněda konečná 

 jen velmi zřídka zachovala, totiž pouze někdy v rodě Platycarya mezi 

 Ořešáko vitými, ačkoli vlastně příklad ten již do následujícího období 

 přechází, poněvadž se tu vedle konečné také poboční úžlabní jehnědy 

 vyvinují. Záhy stal se však konečný klas jednopohlavním, buď samčím 



