o fylogenetickém vývoji rostlin jehnědokvětých. 329 



vidlem. U dubů jsou oboje jehnědy nad to ještě ostřeji lišeny růz- 

 nějším místem svého vzniku, ježto jehnědy samicí jak u předešlých 

 v paždí hořejších lupenů, samčí však v paždí hořeních šupin na zpodu 

 letorostu vznikají, takže zde oboje jehnědy dvěma různým formacím 

 toho letorostu přiděleny jsou (obr, 12). 



Letorosty postranní na loňském letorostu ovšem opakují letorost 

 konečný v jeho morfologickém složení, bývají však z hustá mnohem 

 slabší a redukované , tak že jen nemnohé lupeny bez úžlabních 

 jehněd samicích, tudíž toliko jehnědy samčí z paždí svých šupin 

 vyvinují, jak obr. 12. též ukazuje. Když zároveň konečný letorost, 

 jakož se někdy děje, samčí jehnědy nevytvoří, pak nastává u dubu 

 již i pohlavní zrůznění konečného a pobočních letorostu, kterýmž 

 dub do druhého oddělení, o němž dále řeč bude, přechází. Avšak toto 

 zrůznění pro duby ještě není typické a stálé, nýbrž jen sem tam po- 

 různu se namanuje. Právě proto však jest úkaz ten zajímavý, že 

 velmi patrně ukazuje cestu, kterou z letorostu původně stejných (zde 

 ovšem s jehnědami vesměs pobočními) může se vyvinouti zrůznění 

 těchto celých letorostu v ohledu pohlavnosti. 



Jiná odchylka od obyčejného složení vyskytuje se u některých 

 druhů z rodů Castanea (§ Castanopsis) a Pasania (Castanea chryso- 

 phylla, Pasania Beccariana), totiž rozvětvenost postranních samčích 

 jehněd. Z paždí doleních listenů primární jehnědy nevynikají hned 

 samé květy neb dichasie květů, nýbrž postranní jehnědy vyššího 

 stupně, tedy proleptické jehnědu opakující prýty další (obr. 1. B). 

 Prán ti z toho soudí, že fylogeneticky z vrcholíčku Skvětého, pro- 

 dloužením osy, potlačením konečného květu a přeložením dichasií na 

 osy postranní, povstati mohla jehněda, poněvadž u Pasania Beccariana 

 „rozvětvením jehnědy skutečně na místě dichasia jehněda vzniknouti 

 může." Tak též si představuje jmenovaný autor zejména vznik samčí 

 jehnědy u buku. 



Buk totiž se od dubovitých a kaštanovitých kupulifer nápadně 

 tím liší, že nese v paždí hořeních lupenů toliko 2květé dichasie 

 samicí (v číšce uzavřené), nevšak jehnědy samicí. Jest ovšem otázka, 

 kterak tento rozdíl fylogeneticky správně vysvětliti možná? 



Logicky možným byl by trojí způsob vysvětlení. Bud totiž jsou 

 vi-cholíčky 3květé (potom i 2květé) v úžlabí listů u buku (i u Notho- 

 fagus) původnější a z nich vyvinuly se, tak jak se Prán ti domnívá, 

 jehnědy ostatních kupulifer, anebo jsou původnější jehnědy těchto, 

 z nichž redukcí povstaly dichasie bukovitých kupulifer. Tato dvojí 

 možnost předpokládá však ohledně dichasií a celých jehněd direktní 



