332 Ladislav Čelakovský 



vyšší postavení dichasií samčích u kupulifer, kteréž u kaštanu a Pa- 

 sanií také vskutku shledáváme. 



Jestliže tedy samčí květenství buku pod číškami samicích di- 

 chasií se nalézá, nemůže to býti dichasium, nýbrž jehněda, z dichasií 

 složená, samčím jehnědám dubů a kaštanů se rovnající. Ovšem liší 

 se tato jehněda u buku tím, že osa její, jak se zdá, květem se končí. 

 Tomu však se nelze diviti, uvážíme-li, že původně dle fylogenetických 

 zásad i jehnědy Amentaceí konečným květem opatřeny býti musily, 

 jak to i v typu obr, 1. naznačeno, takže u buku toliko původní 

 konečný květ jehnědy se zachoval, nejspíše pro krátkost a strboulo- 

 vitou směstnanost té jehnědy, kdežto na velmi prodloužených jehně- 

 dách ostatních rodů vymizel. 



Dle toho, co zde seznáno, tvoří rod Fagus přechod mezi rodem 

 Nothofagus a ostatními Kupuliferami, ježto má, jak Nothofagus samičí 

 dichasie přímo v paždí lupenů, dichasie samčí však v jehnědách níže 

 stojících jako u ostatních Kupulifer. 



Ohledně číšky Kupulifer odkazuji k tomu, co jsem ve Zprávách 

 naší společnosti v r. 1886] uveřejnil a o čemž siřeji v Pringsheimo- 

 vých Jahrbůcher pojednám. Dovodil jsem tam (a Prán ti pak přišel 

 k témuž výsledku), že jest číška vyzdvižená část osy květní, posázená 

 četnými šupinovitými neb (u kaštanů) v rozvětvené kolce přeměně- 

 nými listy. Kozeznávati se musí číška dubovitých (Quercineae), k nimž 

 patří Quercus a Pasania a číška kaštanovitých a bukovitých (Casta- 

 neae, Fageae). Prvnější jest jednoduchá (cupula simplex), poslednější 

 složitá (cupula composita). Jednoduchá číška obsahuje vždy jen jeden 

 konečný květ a jest právě vyzdviženou osou tohoto květu tvořena, 

 složitá číška z pravidla a původně obsahuje květy 3 a více (dichasium), 

 které však mohou býti též na dva až i na jeden květ redukovány, 

 a tvořena jest z největší části osami čtyřmi, úžlabními k čtyřem liste- 

 nům obou květů sekundárních. U dubů a u části Pasanií jest číška 

 v úžlabí listenů jehnědy toliko jednotlivá, u Pasanií" ze sekce Eupa- 

 sania Prantl jest 3 — 5 číšek pospolu,! ježto st osa květu primárního 

 z paždí nejdolejších dvou šupin rozvětvuje ; jak primární květ tak 

 i sekundární (a po případě i terciární) mají každý svou zvláštní 

 číšku. To jest představeno schematicky v obr. 1. Číška složitá u buků 

 a kaštanů povstává tímtéž rozvětvením, z paždí dvou prvorodých 

 listenů, avšak primární a sekundární květy jiných šupin nevyvinují, 

 toliko terciární čtyři osy, obyčejně již bezkvěté, tvoří četné lístky 

 Číškové a všecky jsou sloučeny v jedinou, proto právě složenou číšku 

 (tab. IX. obr. 10. a 11.). V číšce kaštanové jsou osy terciární 



