334 Ladislav Čelakovský 



Rody Carya, Engelhardtia a Oreamunoa velmi zřetelně objasňují 

 pochod, kterým se udává pohlavní zrůznění letorostů období čtvr- 

 tého, to jest tedy letorostů s proleptickými jehnědami pobočními, 

 a kterak zrůznění to co nejdále možno pokračuje. 



V rodu Carya jsou totiž jehnědy samčí, dloužeji stopkaté a oby- 

 čejně z paždí dvou předchozích listenů dvě postranní jehnědy vysýla- 

 jící (tedy dichasiálně rozvětvené) proleptické, na letošním (konečném 

 neb postranním) letorostů z paždí dolejších jeho šupin povstalé; je- 

 hněda samicí jest jako u Juglans na letorostech konečná. U někte- 

 rých druhů, jako Carya alba, vznikají na témže letorostů konečném, 

 kterýž samicím klasem se končí, nej dolejší též zpomenuté jehnědo- 

 nosné prýty samčí; tyto druhy patří tedy do předešlého prvního od- 

 dělení jako Kupulifery (kdež o nich zmínka se již stala), shodují se 

 co do vzniku samčích prýtů s rodem Quercus, od tohoto se lišíce 

 zachováním samicí jehnědy konečné, kteráž u dubů hořeními jehně- 

 dami pobočními nahrazena jest. Jiné druhy rodu Carya, jako Carya 

 amara, ukazují již pohlavní zrůznění letorostů konečného a postran- 

 ních, nastalé tím, že na zpodu konečného letorostů netvoří se více 

 jehnědy samčí, a letorost poboční (z loňského letorostů se vyvinující) 

 nevytvoří více samicí jehnědu konečnou, nýbrž nad dvěma basilár- 

 ními dichasiemi samčích jehněd toliko vegetativní listy. Carya amara 

 ukazuje tedy normálně a stále totéž zrůznění původně obojpohlavních 

 letorostů postranních a konečného, které u dubů, jak výše toho spo- 

 menuto, toliko někdy a výminečně se přiházívá. 



Ještě větší shodu s duby jeví rody : jihoasijská Engelhardtia 

 a středoamerická Oreamunoa. U těch totiž vymizela jak u kupu- 

 lifer zpravidla samicí jehněda konečná a jest nahrazena postranními 

 proleptickými jehnědami samičími b z paždí lupenů konečného le- 

 torostů (obr. 8. T). Samčí jehnědy sedí po straně zhusta neobme- 

 zeného, bezlistého pobočního letorostů (obr. 8. L^). Tážeme-li se, 

 kterak toto neobyčejné uspořádání povstalo , obdržíme správnou 

 a bezpečnou odpověď jen tehdáž, víme-li, že samčí poboční letorost 

 Zbývá někdy zakončen jehnědou samicí, a že, ovšem ještě řidčeji, 

 i listnatý letorost samicí jehnědou ukončiti se může. Z toho již 

 možná učiniti si zcela správnou představu fylogenetickou. Jako u rodu 

 Carya měl původně každý letorost samicí jehnědu konečnou a na 

 zpodu jehnědy samčí; avšak na letorostů konečném vymizely jak 

 u Carya amara jehnědy samčí, a samčí jehněda konečná obyčejně 

 též, jsouc opakovacími jehnědami pobočními nahrazena, na letorostů 

 postranním však zůstaly pouze jehnědy samčí, celá hoření čásť lupeno- 



