26. 

 Bakteriologické studie. 



Předložil Fr. Faktor, dne 10. května 1889. 



1. Bakteriologické zkoumáni vzduchu Pražského. 



Určitý výrok o přítomnosti mikroorganismů ve vzduchu vyslovil 

 r. 1765. Spallanzani. Svařené a snadno rozkladu schopné tekutiny 

 nechal státi v otevřených nádobách a shledal, že tekutiny počaly se 

 rozkládati, čehož příčinou byly jedině mikroorganismy se vzduchu do 

 tekutiny napadané. K vůli dokázání jich zkoumány později mikrosko- 

 pem prach a sraženiny atmosférické. Bádání však v tom směru ne- 

 byla správná, jelikož pracováno s přístroji nesterilisovanými. Teprv 

 roku 1830 dokázal Ehrenberg a o dvě léta později Gaultier de 

 Glaubry s jistotou spory plísní ve vzduchu. 



Značný pokrok ve zkoumání vzduchu učinil r. 1860 Louis Pa- 

 steur. K filtrování a zadržení zárodků ve vzduchu plovoucích použil 

 střelné bavlny, kterou pak rozpustil ve směsi alkoholu a etheru a ne- 

 rozpustný zbytek zkoušel mikroskopicky. Tím přímo stanovil spory 

 hub a později i přítomnost vývinu schopných bakterií, když byl vnesl 

 zátku zárodky napuštěnou do dobře sterilisované výživné tekutiny, 

 kde se mikroorganismy vyvinuly. 



Později vytvořil Pasteur methodu ku zkoumání vzduchu na 

 bakterie, upotřebiv k tomu určitý počet balonů naplněných steriiisova- 

 ným bouillonem a zatavených. Při provádění rozboru vzduchu ulomil 

 špic balonu a tu vnikl dovnitř vzduch určitého objemu. Podle toho, 

 mnoho-li balonů se infikovalo, což se prozradilo zakalením a mnoho-li 

 jich po delší době nezměněno zůstalo, soudil na počet mikroorganismů 

 ve vzduchu. 



Posledně uvedený způsob zdokonaliti hleděl Mi qu el. Týž pracuje 

 následovně. Vzduch nechá bublati určitým množstvím sterilisované 

 vody a vodu pak rozdělí v jistý počet balonů naplněných bouillonem, 

 jež vloží do ohřívárny k vývinu. Předpokládá, že do každého balonu 



