Bakteriologické studie. 371 



Pokus vykonán Gelat. plotna Na 100 Dcm. plochy napadne 

 dne vystavěna m. bakterií plísní dohromady 



19. května 1889 ... 30 17 18 35 



19. „ „ ... 30 1 15 16 



19. „ „ ... 30 7 9 16 



O mikroorganismech ve vzduchu se vyskytujících soudí se, že 

 pochází z povixhu zemského, od něhož se případně oddělí a do proudu 

 vzdušného přijdou. Účinkem tíže nebo srážkami atmosférickými jsou 

 opět strženy k zemi, kde se uloží, a přišly-li na příznivou půdu, usadí 

 se tu, různá stadia vývinu prodělají a příležitostně opět novou cestu 

 do vzduchu nastoupí. Dle uvedeného dá se předpokládati, že jedině 

 vzduch nad šírými oceány jest prostý mikroorganismů. Když přibli- 

 žujeme se k pevnině, začnou se mikroorganismy objevovati a vedle 

 vzdálenosti země i směr panujících a z pevniny vanoucích větrů má 

 vliv na množství zárodků. Fischer, který na své cestě do Západní 

 Indie mnoho bakteriologických analys vzduchu provedl, shledal, že 

 vzduch mořský jest nejen vůbec chudým na mikroorganismy, nýbrž 

 i velmi často objeví se zárodků úplně prostým. Jako při methodě 

 Hesseově lze konstatovati, že plísně mnohem dále při ssání vzdu- 

 chu dolétnou než bakterie, také i podobně z Fischerových pokusů 

 vychází na jevo, že ve velkých vzdálerpostech od pevniny převládají 

 plísně nad bakteriemi, poněvadž tyto co těžší dříve do vody dopadnou. 



2. Bakteorologické zkoumání sněhu Pražského. 



Bakteorologické zkoumání sněhu na mikroorganismy děje se po- 

 dobným způsobem jako zkoumání vody. Do sterilisované zkoumavky 

 nabere se sníh, načež se nechá roztátí, za kterým účelem přijde 

 zkoumavka s obsahem do vodní lázně 30° teplé. Je-li všechen sníh 

 ve vodu přeměněn, promíchá se kapalinou, by se docílilo co možná 

 stejnoměrného rozdělení zárodků. Na to se odměří sterilisovanou 

 pipetou 0'5 a po druhé 1 cm^ vody táním sněhu obdržené, která 

 množství se pak vpraví do zkoumavek roztopenou gelatinou naplně- 

 ných. Smíchání gelatiny se sněhovou vodou se docílí pohybem zkou- 

 mavky v různých směrech nebo za použití platinového drátu, načež 

 se obsah zkoumavek vyleje na skleněné desky. Po stuhnutí vrstvy 

 gelatinové dají se plotny do vlhké komory a s touto do thermo- 

 statu. Po třídenním zahřívání sčítají se vyvinuté kolonie. K usnadnění 

 sčítání berou se k rozlévání gelatiny plotny, které jsou rozděleny rý- 

 hami v ně vrytými ve čtverečky anebo má-li se sčítání provésti a ge- 



24* 



