372 Fr. Faktor 



latina rozlitá jest na plotně dílky neopatřené, dá se nad gelatinovou 

 vrstvu skleněná deska dělená a pomocí té se kolonie spočítají. Není-li 

 kolonií příliš mnoho, sečítají se po sobě všechny; je-li však kolonií 

 nad míru, sečtou se kolonie na různých místech plotny gelatinové 

 a sice hledí se taková pole vybrati, by různě koloniemi poseta byla. 

 Z počtu sečtených kolonií a Čtverečků stanoví se přibližně číslo pro 

 jeden čtvereček a tím násobí se plocha gelatiny čtverce pokrývající. 



Dle uvedeného prováděl jsem zkoumání se sněhem Pražským. 



Dne 20. ledna 1889 brán sníh ku bakteriologickému stanovení 

 ze dvora c. k. české techniky. 23. shledáno, že v 1 cm^ sněhové vody 

 bylo jednou 65 a po druhé 70 bakterií. 



23. ledna napadlý sníh vzat poblíž ústavu c. k. české fakulty 

 lékařské. 26. ledna stanoveno, že v 1 cm^ vody povstalé roztaním 

 sněhu nalézá se 70 — 102 mikroorganismy. 



11. února brán vzorek na dvou různých místech Karlova náměstí 

 a obdrženo 14. února v 1 cm^ jednou 100 a po druhé 140 zárodků. 

 Vzorek vzatý u ústavu pathologického vykazuje číslo 155. 



15. února napadlý sníh brán poblíž pathologického ústavu české 

 university. Při sčítání 18. února nalezeno v 1 cm^ sněhové vody 220 

 a 280 mikroorganismů. 



23. února vzat sníh ke zkoumání v místě co předešlý a při sčí- 

 tání kolonií, 26. února vykonaném, obdrženo 255 a 368 zárodků. 



Z 28. února na 1. březen padal po celou noc sníh, z kterého 

 1. března připraveny gelatinové plotny. 4. března sčítány kolonie, 

 jež vykazují čísla 40 a 48. 



15. března brán ke zkoumání sníh, jako v případu předchozím, 

 poblíž ústavu české fakulty lékařské. 18. března provedeno sčítání 

 kolonií a nalezeno jednou 161 a po druhé 170 zárodků. 



Ačkoliv dosti značné rozdíly se jeví v číslicích obdržených, 

 přece vždy vykazují značné množství bakterií v napadlém sněhu. Roz- 

 díly, jevící se v rozborech sněhu z téhož místa vzatého, dají se asi 

 tím vysvětliti, že vánicí dostaly se do sněhu nečistoty, které ze sou- 

 sedních blízkých budov přineseny byly. Dá se předpokládati, že 

 bakterie dostanou se do sněhu již při jeho tvoření a jiný díl jich pak 

 teprv při padání sněhu stržen jest s sebou z atmosféry. Tím tedy dá 

 se vzduch podobně vyčistiti, jako pozoruje se za déle trvajícího deště, 

 kdy počet mikroorganismů ve vzduchu se značně zmenší. Z druhů 

 bakterií ve sněhu přicházejících zkapalňují některé gelatinu, kdežto 

 většina jich gelatinu nemění. 



