lY 



Frant. Sitenský 



jíčku a vlivech na tvoření se pohlaví u živočichů konali studia a ve- 

 řejnosti větších nebo menších o výsledcích studií svých podali zpráv. 



O vlivech v tvoření se pohlaví u rostlin dvoudomých psali pak 

 vedle Diisinga*) hlavně Hoyer**) a Fisch***). 



Neníť úkolem stručného pojednání tohoto, citovati náhledy všech 

 o předmětu tomto, dotknu se tu jen náhledů posléze jmenovaných, 

 těch totiž, kdo o otázce této jenom ze stanoviska botanického 'pojedná- 

 vali. Z rostlin vzali pozorovatelé tito ku pokusům těmto hlavně ko- 

 nopí (Cannabis sativa) a bažanku (Mercurialis annua). 



Fisch, jenž konal pokusy s konopím Duryňským, shrnuje vý- 

 sledky pokusů svých v slovech následujících: 



1. Poměr pohlaví při konopí jest konstantní, takže na 100 žen- 

 ských rostlin připadá asi 64*84 mužských rostlin; úchylky od tchoto 

 pravidla neobnášely nikdy více než 5'5%. 



2. Potomstvo jediné ženské rostliny ukazuje týž poměr. 



3. Zevní vlivy na klíčeni semene a na vývoj rostliny neruší 

 poměr pohlavL 



4. I jediná rostlina rodí za různých poměrů semena v tomtéž 

 procentovém poměru. 



5. Na téže rostlině tvoří se semena v příčině zrůznění pohlaví 

 tak, že z počátku převládne vytváří se semena samicí, později samčí 

 a samicí ve stejném množství. 



Výsledky tyto souhlasí s výsledky pokusů Hoyerových, jenž 

 před Fischem konal pokusy s Mercurialis annua a později s Can- 

 nabis sativa „odrůdou Oberlándskou" a jemu vlastně přísluší zásluha, 

 že on první ukázal na to, že poměr individuí samčích a samicích 

 u rostliny dvoudomé jest konstantní, i když podmínky, za nichž vy- 

 rostla, byly různé. Diising rozšířil náhledy ty na tvorstvo vůbec, 

 tvrdě, že nehledíme-li ku schopnosti tvorstva uzpůsobiti se poměrům 

 životním, že jest stálý a určitý poměr pohlaví u dvoudomých orga- 

 nismů, ten že jest jich vlastností, již si v boji za život byli osvojili. 



Fisch rovněž uznává tuto konstantnost poměrů pohlaví, i on 

 uznává, že může při ní nastati kolísání v různých podmínkách po- 

 třebám různým vyhovujících, ale má za to, že třeba to mnoholetým 

 pozorováním zjistiti. Cesty, jimiž se oba pozorovatelé brali, byli si 



*) Důsing: Regulieruug des Geschlechtsverháltnisses bei der Vermehrung 



von Mensciien, Thieren und Pflanzen. Jena 1884. 

 **) Hoyer: Ueber das Zahlenverháltniss des Geschlechtes. 1886, Landw. Pr. 

 ***) Fis cli: Ueber ZahlenverMltnisse des Geschlecbtes bei Hanf. Ber. d. 



deutsch. bot. Gesell, 1887. 



