10. 

 Soli uranité a estherifikace. 



Předložil lékárník 0. Pohl, dne 25. října 1889. 



Mimo estherifikaci, která s přesností matematickou studována 

 byla, jest v této kapitole částí zajímavou estherifikace, která jest způ- 

 sobena vznikem kyseliny in conditione nascendi. I může pak kyselá 

 funkce vzniknouti při jedné molekule ve prostředí alkoholickém ^-miéb 

 může vznik funkce kyselé i estherifikace na jedné a téže molekule 

 se odehráti a to buď oxydací aneb též i při redukci resp. hydroge- 

 nisaei. 



U př. při oxydaci hexylalkoholu Lieben (L. Ann. 178. 24.) zí- 

 skal vedle kyselin i esthery. Sem náleží vznik estheru při elektro- 

 lyse solí kyselin organických (Kolbe L. Ann. 69. 257, sem též mo- 

 derní pokusy šlechtění vína elektrickým proudem?)., při fermentaci 

 a j. Tato estherifikace musí v rychlosti svého průběhu říditi se po- 

 vahou radikálů, vždyť známo, že některé kyseliny i alkoholy esthe- 

 rifikují se báječně snadno. Koztopíme-li k. př. benzoovou kyselinu 

 a benzhydrol vzpění masa unikající vodou a esther jest připraven 

 (Linnemann), kyselina fenylpropionová (homotoluylová) estherifikuje 

 se již při překrystalování z líhu (Erlenmayer). Esthery takové ale 

 za to snadno se štěpí, v té míře, jak snadno vznikají : poslední esther 

 stává se kyselým již vlhkostí vzduchovou. 



Příklad estherifikace v druhé způsobe máme v laktonech, sak- 

 charinech a j. Byl jsem vyzván dr. Kay man-em, abych studoval esthe- 

 rifikaci pomocí dissociace solí uranitých světlem. Případy zde mohou 

 nastati různé. 



1. Uranitá sůl má kyselinu, kteráž po odštěpení působí jakožto 

 agens vodu odnímající, i může sůl taková ve směsi kyseliny nějaké 

 organické i alkoholu způsobiti etherifikaci, v prostředí alkoholickém 

 způsobiti i etherifikaci (tak chová se síran uranitý ba sírany disoci- 

 ující se vůbec). 



