12. 

 Geologické poznámky o karbonu Kladenském. 



Podává J. Kušta v Rakovníku. 

 Předložil dne 25. října 1889 K. Vrba. 



Dovoluji si tuto podati několik menších nových pozorování, které 

 jsem učinil v kamenouhelném útvaru krajiny Kladenské. 



Uhelný okrslek tento jest nejvydatnějším v Čechách, otevřen 

 jest četnými šachtami na rozličných místech, seznamy otisků rostlin- 

 ných a hojné profily jeho podány jsou ve více důkladných spisech 

 geologických (Lipold, Krejčí, Helmhacker, O. Feistmantel, 

 K. Feistmantel a j.); nicméně nemůže se posud vykázati rozsáhlý 

 karbon zdejší mnohou charakteristickou vrstvou, která na jiných místech 

 kamenouhelného útvaru v ostatních středních Čechách se dokázala 

 a která i v Kladensku s velkou pravděpodobností dá se předpokládati. 

 Též nemá útvar zdejší přes všechno čilé dolování posud některých 

 význačných zbytků rostlinných, jakož i mnohých zástupců zajímavé 

 zvířeny fossilní, kromě málo druhů z Kralup a Votvovic (Fric), 

 jakou se více méně honosí ostatní kamenouhelné krajiny středočeské. 



Příčina jest ta, že práce hornická, na níž geologické pozorování 

 úzce závisí, věnuje se tu téměř cele mocné a rozsáhlé uhelné sloji 

 zdejších svrchních vrstev Radnických, a že tudíž méně všímá si ostat- 

 ních pásem a stupňů: vyšších i nižších, které v krajinách jiných, 

 uhlím chudších, kde i po uhlí špatnějším (ve spodním pásmu) aneb 

 po lupkách ohnivzdorných (v Nýřanském pásmu) usilovně se pátrá 

 často průkopy, hluchým kamením vedenými, poskytly polaeontologii 

 zajímavý materiál čivočišný i rostlinný a nové příspěvky podaly k ze- 

 vrubnějšímu rozčlenění útvaru. 



U Kladna podařilo se mi konstatovati tyto vrstvy kamenouhelné, 

 které tu posud známy nebyly a to slepenec s granáty ve spodním 

 pásmu, porfýrové tufy a vrstvu s otisky rostlinnými z pásma Luben- 

 sko-Nýřanského. Kromě toho získal jsem více geologických dát o no- 

 vých dolech Libušínských, které v oboru vlastního útvaru kameno- 



