94 J. Kušta: Geologické poznámky o karbonu Kladenském. 



vyznačuje, dokázal jsem již ki'omě naleziště Hostokrej, odkud prvně 

 ač nejistě se uvádí, na více místech středních Čech, jak jsem už 

 jinde referoval, a sice u Petrovic, v Lubné a na více místech jiných 

 v okolí Rakovnickém, dále u Velhoty u planiny Žbánské, pak u Vej- 

 vanová v Radnicku a konečně nově i v Kladensku a to u Libušina 

 a kromě toho v Leyerově šachtě u Kladna. 



Tato celkem jílovitá, kaolinová hornina vyznačuje se vyloučenými 

 krystalky záhnědy, někdy i slídy, jest barvy obyčejně červené, fialové, 

 též šedé a tvoří různé přechody od úlomkových slepenců. a zrnitých 

 pískovců až do jemných bílých kaolinových vrstev aneb tmavých uhel- 

 ných lupků, které páleny byvše mění se v hmotu porcelánovou, krásně 

 bílou. 



Porfýrové tufy usazeny jsou bud ve vrstvách aneb čočkách; na 

 jednom místě u Lubné vyrážejí skoro kolmě ze země. Některé odrůdy 

 nečervené vynikají ohnivzdorností, červené pak, jílovité, kde vychá- 

 zejí na povrch, tvoří výbornou spodinu chmelných půd (jako na úpatí 

 a v roklích Žbánu). Konečně sluší podotknouti, že jimi byl zbarven 

 náš perm, od Lubenských vrstev již počínajíc a že ony jsou bezpo- 

 chyby též příčinou mnohých přesmyků v karbonu, jako u Lubné 

 a Hostokrej. 



Porfýrové tufy nebyly posud v Kladensku známy, až jsem je 

 nedávno nalezl ve velkých kusech deskovitých aneb čočkovitých na 

 haldě u Libušina. Jsou tu barvy červené i hnědočervené a obsahují 

 význačné krystalky záhnědy jako jiné české a saské podobné tuťy. 

 Dále jsem je pozoroval u dolu Leyerova blíž Kladna, kde jsou šedé, 

 lupkovité s polovykrystalisovanou záhnědou. 



K porfýrovým tufům patří konečně asi i mnohé červené vrstvy, 

 jež jsou zaznamenány v profilech více Kladenských dolů. 



Kounovských vrstev, které obsahují nejvyšší uhelnou sloj kamen- 

 ného uhlí se švartnou aneb s její obdobou (Studno ves) aneb i bez 

 ní (na více místech v Slánsku, u Rakovníka pak v býv. Svojetínském 

 a Veclovském dolu), není v Kladenském okolí. Teprv severně od 

 Kladna vycházejí na den nejspodnější vrstvy tohoto pásma v čáře, 

 táhnoucí se za Libušínem od Třebichovic ke Knovízi a sice zejména 

 vápenité vrstvy jílovité i pískovcové, porůznu i sferosiderit s živo- 

 čišnými zbytky obsahující, na které teprv k severní straně, k Slanému, 

 přikládají se další vrstvy Kounovské. 



