13. 

 Vývoj a morfologie nervové soustavy bilaterií. 



Předložil prof. F. Vejdovský due 8. listopadu 1889. 

 {S tabulkami II. a III. a 2 dřevoryty^ 



Přítomné pojednání má za účel: 



1. Vylíčiti vznik a histologickou úpravu nervové soustavy ně- 

 kterých annulatů. 



2. Srovnati výsledky mých badání s pracemi předchozích autorů. 



3. Zkoumati prvotný tvar nervové soustavy, zda se totiž v pásmu 

 podélném, souvislém, či v jednoduché zauzlině zakládá, čili jinými 

 slovy, co původnějším, zda obyčejná zauzlina či pásmo podélné? 



4. Zpytovati, zdali centrální soustava nervová všech bilaterií 

 jest homologická. 



5. Vyšetřiti původ centrální a periferické soustavy nervové 

 obratlovcův. 



I. 



§. 1. Vývoj nervové soustavy annulatů. 



Vystihnutí vzniku nervové soustavy annulatů spojeno jest s ve- 

 likými obtížemi: nesnadno stanoviti dle dosavadních výzkumů dobu, 

 kdy zakládá se ganglion mozkové a kdy na to vzniká ona řada 

 ganglií, jež známe pod jménem pásma břišního. Zná se na nejvýše 

 tvoření mozku v larvách polychaetů: v jakém však poměru toto ztlu- 

 stění epiblastové k definitivnérau mozku annulata a k ostatním břišním 

 gangliím se nachází, o tom se mínění valně rozcházejí. Největší část 

 autorů zastává tento názor: Mozek zakládá se zvláště, nezávisle od 

 pásma břišního, kteréžto poslední objevuje se v počátcích svých jakožto 

 2 nepřetržité epiblastové pruhy, jež splynuvše po celé délce těla, te- 

 prve sekundárně se člení v pásmo ganglií. Dle mého soudu nauka 

 tato mohla míti dvojí zdroj : 1. Z nedostatečných method zkoumacích, 

 tak totiž, že vystihnutí prvého počátku nervové soustavy hledáno 



