Vývoj a morfologie nervové soustavy bilaterií. 97 



vstává zřetelná dutina, kteráž jest patrnější v segmentech předních, 

 ubývá jí však čím dále, tím více na zad. Tu tvoří se segmenty nové. 

 Ve stadiu, kde vytvořeno jest již asi 7 segmentů za stomodaeem 

 a se zřetelnou dutinou tělesnou, objeví se v larvách živých, pozoro- 

 vaných z profilu, následující : Ve středu každého segmentu, těsně ve 

 spojení s hypodermis, vystupuje veliká, jasným obsahem protoplasmo- 

 vým opatřená buňka. Příčné řezy ukazují přesvědčivě, že v mediáni 

 čáře břišní vchlípí se poněkud zvýšená hypodermis vířivými brvami 

 pokrytá, to jest t. zv. rýha břišní. Po obou její stranách zvětšily se 

 2 hypodermální buňky, z nichž jednu viděli jsme v živých embryích 

 v pohledu postranním. 



Tyto 2 buňky představují základ ganglia v každém segmentu 

 následujícím. Není původně nijakého spojení mezi gangliovými čili 

 lépe neurálními buňkami — neuroblasty — prvého a druhého, dru- 

 hého a třetího, třetího a čtvrtého atd. segmentu. Každé ganglion 

 zakládá se samo pro sebe zvláště ve 2 prvotných buňkách. 



Týž zákon lze dokázati i pro břišní ganglia Rhynchelmis, kde 

 zvláště možno i sledovati karyokinetické figury v prvých dvou neuro- 

 blastech. — Sledujme však další osudy neuroblastů AUura a sice 

 neuroblastů břišních. 



Tyto lze poměrně jen kratičkou dobu sledovati, totiž v larvách 

 elliptických neb kulovitých, pokud ještě málo segmentů založeno. 

 Později dělí se rychle prvotné dva neuroblasty a splozují hromádky 

 malých buněk nervových, kteréž párovitě po obou stranách rýhy 

 břišní leží, avšak čím dále tím více k sobě se blíží. Taktéž nastává 

 poměrně rychle sblížení se ganglií splynulých již mezi dvěma sou- 

 sedními segmenty, takže se zdá skutečně, jakoby povstaly tyto ze 

 dvou prvotných nepřetržitých pruhů. 



Splývání polovin gangliových nastává nejprve na svrchní část 

 jich, kdežto spodní polovinou jsou odděleny docela, s počátku velkými 

 buňkami rýhy břišní, později pak, při dalším množení buněk nervo- 

 vých, zřetelnou mezerou mezi oběma polovinami. Tato dutinka byla 

 asi příčinou i dnes tvrdošíjně zastávaného názoru, že povstává pásmo 

 břišní vchlípením epiblastu a že vzniká trubice míchová rovněž jako 

 u obratlovců. Sledování sérií řezů za sebou následujících ukazuje 

 však, že dutinka ona obmezuje se právě jen na jednotlivé ganglion, 

 nikoliv na mezisegmentové, později vznikající můstky mezi oběma 

 ganglii. 



Posléze splynou obě poloviny ganglií úplně a není nijaké stopy 

 po dutině, ač párovitost ganglia jest stále zřetelnou. Buňky gan- 



Tř. mathematlcko-přírodoTědecká. 7 



