Vývoj a morfologie nervové soustavy bilaterií. 105 



ších pracích neúčastní se na tvoření pásma břišního a nejsou pro- 

 dloužením „ Scheitelplatte " . 



Později prý povstává zase jakési vchlípení střední části čili břišní 

 rýhy a tato se táhne „bis an die adorale Wimperzone." 



Na to uveřejnil Kleinenberg své předběžné zprávy o vývoji 

 Lopadorhyncha *} ; ohledně nervové soustavy vytkl, že tato vzniká 

 jako u Lumbrica samostatným založením se 1. mozku a 2. pásma 

 břišního, kterémužto tvaru definitivnímu předchází nervový apparát 

 v larvě ve způsobe t. zv. umbrellového a subumbrellového systému ner- 

 vového, kterýž prý lze uvésti na nervovou soustavu medusy, jakož 

 vůbec dle téhož výkladu odpovídá larva annulata dospělé meduse (?). 



Avšak hned na to i Hatschek objevil jinou larvu, totiž Si- 

 pucula, **) u níž jest zase jen „Scheitelplatte" jakožto ztluštění epi- 

 blastu přítomné, kdežto i jícnové kommissury i pásmo břišní schází. 

 Když ale larva tato dále roste, objeví se na břišní straně ztluštění 

 epiblastu^ jež obmezuje se pouze na t. zv. trup. Tudíž „Scheitel- 

 platte" a tento základ pásma břišního jsou zúplna oddělené a není 

 zde nijakého vchlípení „eines medianen Verbindungsstiickes". Načež 

 se ztluštěné pásmo břišní od „Epidermis" odchlípí a jest samostatným, 

 avšak ani tehdy ještě nespojí se se „Scheitelplatte", kteráž předsta- 

 vuje základ mozku. 



Kommissury jícnové vznikají daleko později, než pásmo břišní, 

 avšak nikoliv již z mozku, nýbrž z předního konce pásma břišního, 

 tudíž ze zadu ku přídě. Posléze odloučí se i „Scheitelplatte" od 

 „Epidermis" a nervová soustava je šťastně hotova. 



Známý však jest náhled téhož autora, že Sipunculus vlastně 

 není annulatem, i jedná se tudíž především o homologii břišního 

 pásma annulatů a Sipuncula. „In Bezug auf die Entwicklung des 

 Bauchmarkes zeigt Sipunculus einige von den typischen Verháltnissen 

 bei Anneliden abweichende Eigenthůmlichkeiten. Es ist wohl, so wie 

 bei den Anneliden, das Fortschreiten der Differenzirung von vorn 

 nach hinten zu beobachten. Dagegen ist hervorzuheben, dass die An- 

 lage des Bauchmarkes eine medián vollkommen unpaare Anlage ist, 

 wáhrend bei Anneliden charakteristischer Weise zuerst zwei seitliche 

 Verdickungen, die „Seitenstránge", auftreten, die erst sekundár (mag 

 dies nun durch Einstůlpung eines mittleren Theiles geschehen, oder 



*) SuUo Sviluppo del systema centrále d. Lopadorhynchus. 

 **) Ueber die Entwicklung von Sipunculus nudus. Arb. 2ool. Inst. Wien. V, 

 pag. 47. 



