Vývoj a morfologie nervové soustavy bilaterií. 107 



seite theilweise von Zellen uinMllt werden, in der Mittellinie bleiben 

 die Kommissuren dagegen unbedeckt." 



Při tvoření ganglií nastává prý tudíž obalení buňkami, kteréžto 

 poslední z břišní střední čáry a se stran „vlákna" objímají, avšak jest 

 proces tento u Lumbrica daleko obmezenější než u jmenovaných Poly- 

 chaetů, kde kommissury zcela v epidermis založené do nitra tlustými 

 gangliemi buněčnými jsou pokryty, kdežto u Lumbrica a jiných an- 

 nulatů z části jsou nepokryté. Taktéž prý tvoření se prvotných kom- 

 missur v gangliích břišních shoduje se s Lopadorhynchem. 



Nemohu jinak, než zprávy a výklady Kleinenbergovy považovati 

 za hrubé omyly v pozorování, ba spíše měl bych za to, že to nejsou 

 vůbec nijaká pozorování, nýbrž prosté kombinace, na nichž pak chce 

 týž autor zakládati dalekosáhlé své hypothesy. Pásmo břišní nezakládá 

 se ve dvou prvotných pásmech, jež se teprve sekundárně člení v gan- 

 glia, nýbrž tato jsou prvotná, samostatně vzniklá a sekundárně splý- 

 vají, tvoříce kommissury mezi sebou. Není nijakého stěhování buněk 

 gangliových, o němž se tak Kleinenberg určité vyslovuje a netvoří 

 se ani přehrádky ani vniterní jakési lumen; není „vláken" nervových, 

 nýbrž sítivo vzniklé z prvotných základů gangliových, ovšem jen v ně- 

 kolika buňkách z jader se tvořící. — Celý tedy výklad Kleinenbergův 

 je zcela bludný a zamítáme jej co nejrozhodněji. 



Zprávy Bučinského o vzniku pásma břišního Lumbrica upo- 

 mínají na starší údaje Semperovy; dle nich vzniká pásmo břišní ze 

 dvou postranních a jedné střední části, ovšem nikoli vchlípením — 

 v kterémžto ohlede správně polemisuje autor s Hatschkem. Pak ale 

 prý tvoří se ještě postranní ganglia z buněk mesoblastových — což 

 ovšem zase mylné a vysvětlím tento blud v pozdější práci. 



Pak přichází B ti 1 o w (Zeitschrift fur wissenschaftliche Zoologie, 

 Bd. XXXIX. 1883. p. 93) se svými zprávami o původu nervové sou- 

 stavy u Lumbricula, již sledoval na dorůstajícím konci těla červa 

 tohoto. Dle něho není stopy po mesoblastickém vzniku ganglií a to, 

 co Semper tak vykládal, není nic jiného než optický klam vzniklý 

 z příliš tlustých řezů. 



Ze mozek zvláště a pásmo břišní taktéž nezávisle se zakládá, 

 tvrdí iGoette u Nereis Dumerilii, jakož i Zalenský pro řadu 

 annulatů, jako je Pileolaria, Psygmobranchus, Aricia, Nereis cultrifera, 

 Terebella a Branchiobdella a Bergh pro Aulostoma gulo. 



Zalenský líčí následovně: U Pileolarie vznikají dva pruhy ner- 

 vové vzdálené od sebe a dlouhý čas zůstávají zcela oddělené. Zvláštní 

 však jest, že se tyto základy pásma nervového obmezují na onu část 



