108 ^- Vejdovský 



těla, již Zalenský zove „tliorax", dále na zad nepokračujíce, neboť 

 zadek těla — „abdomen" — jest nečlenitým. 



Z počátku tudíž objeví se v „hrudí", jež se skládá ze tří se- 

 gmentů, 3 ganglia, jež ale zase prý splynou ; tudíž jeví je celé pásmo 

 břišní redukované na malou zauzlinu, ležící v přední části těla. 

 Správné srovnává Zalenský tento proces se splýváním ganglií u Ar- 

 thropodů, jakož i správným se mi zdá býti pozorování, že tři ganglia 

 se samostatnými jeví. Jistě ale nutno znovu vyšetřiti prvotný základ 

 jich ; zajisté že netvoří se jako splynuté postranní pásy, jež teprve 

 sekundárně splynou a člení se v ganglia, načež teprve by měla vznik- 

 nouti společná hmota gangliová. Takový zdlouhavý proces jest na 

 pováženou. 



Jistě že jest také správné udání Zalenského, dle něhož u Aricia 

 foetida povstává vířivá rýha břišní dříve, než základy pásma břišního. 

 Viděli jsme totéž u Rhynchelmis a poznáváme i u Lumbricidů. Ostatní 

 zprávy o členění ganglií zasluhují potvrzení. Jícnové komissury ne- 

 existují ani šestý týden po vylíhnutí larev. Pak ale splývají „Con- 

 nectivy" ganglií břišních — po zániku břišní rýhy — tak plně, že 

 tvoří jediný pruh, na němž nelze ani rozeznati prvotný párovitý 

 základ. 



Zato u Psygmobranchus jeví se prý v zadním těle larvy dvě 

 souběžná stluštění „ectodermová" dříve než povstala mezi nimi rýha 

 vířivá, kterážto prý sestává, jako u všech annulatů ze dvou řad buněk. 

 Pak se zhlíží obě pásma. 



U Terebelly jest podobný vývoj nervové soustavy, ale u Bran- 

 chyobdelly zaznamenává týž autor značné odchylky. 



Velmi nápadné jsou zprávy Zalenského o vývoji nervové sou- 

 stavy Branchiobdelly. Také zde vzniká i^ýha břišní, avšak nevířící 

 a po její straně ztluštěniny břišní. Na tvoření nervového pásma bři- 

 šního účastní se buňky epiblastu a „mesoentodermu". Když zúžUa 

 se břišní rýha, objeví se pod ní axiální nakupení buněk, přecházející 

 ku stranám v epiblast. Zalenský má za to, že tento základ nervové 

 soustavy vznikl splynutím dvou postranních pásem. Když poněkud 

 ztloustl, jeví se uvnitř něho mezi buňkami úzký kanálek. Toto pásmo 

 nervové oddělí se pak od epiblastu na stranách, kdežto v střední čáře 

 s ním ještě jest ve spojení. Pak se kanál nervový přemění v úzkou 

 rýhu, jež zevně zakryta epiblastem. Následkem rozšiřování se této 

 rýhy ku stranám nastává úplné oddělení se pásma břišního od epi- 

 blastu, kteréžto místo pak zaujme somatický mesoblast. Avšak tento 

 kanál se v dalším průběhu rozdělí v řadu za sebou následujících 



