Vývoj a morfologie nervové soustavy bilaterií. 109 



dutin (jak lze souditi dle vyobrazení, a jak též Kleinenberg za to 

 má) ; což prý jest následek ponenáhlého pokračování v gangiie, takže 

 se prvotně hladký pruh nervový jeví nyní růžencovitě zaškrceným. 

 Předce však není Zalenský jist, zdali tyto zaškrceniny odpovídají bu- 

 doucím zauzlinám, považuje to však za pravděpodobné. Gangiie jsou 

 prvotně stejných rozměrů, později však nastává diíferencování ve ve- 

 likosti: nejpřednější jsou zcela kratičké a též kratičkými konnektivy 

 v jeden celek spojené; z nich vzniká pak t. zv. podjícnová zauzlina. 

 Ze zadu tohoto celku vychází dlouhý konnektiv ku střednímu od- 

 stavci pásma břišního a ten jest opět ve spojení se zadní, těsně sply- 

 nutou skupinou ganglií ocasních. Toto rozdělení ganglií souvisí s vý- 

 vojem článků, avšak na předních sotva lze rozeznati dissepimentů, 

 což též platí o gangliích zadních, jež opatřují zadní příssavku. 



Kommissury jícnové tvoří se teprve, když embryo chystá se 

 opustiti kokon, tehdy vyrůstá přední cíp pásma břišního ve zvláštní 

 větev, jež se spojí s podobnými výrůstky zauzliny mozkové. 



Dle mého soudu nemůže býti o kanálu ve smyslu Zalenského 

 nijaké řeči ; jsou to mezery na spodní straně založených ganglií, když 

 poloviny jich dříve ve svrchní straně splynuly v jediný celek. Jiného 

 vysvětlení pro údaje Zalenského není. Avšak i Kleinenberg myslí, že 

 podobný kanál u Lumbrica nalezl, ale líčí jej takto: Jest prý jakási 

 bránice, která ze zevní buněčné vrstvy do vnitra vniká, a tato brá- 

 nice poltí kommissuru ve 2 poloviny. Současně však uvolní se sou- 

 části septa, takže buňky jeho poněkud na právo a levo se rozstoupí 

 a tím vzniká kolmá skulina, která je ve vnitř širší, než na periferii 

 (Sviluppo Lumbricus trap. p. 48). Tyto mezery, jež prý ale oproti 

 Zalenskému zase povstávají odděleně v každém gangliu, splynou po- 

 sléze v podélnou rýhu, která prý i u dospělého Lumbrica břišní 

 plochu pásma nervového ve 2 poloviny dělí. 



Mně jsou tyto zprávy nevysvětlitelné a netřeba se jimi dále za- 

 bývati, ješto spočívají na bludných pozorováních, či spíše jen na kom- 

 binacích. Nesdílím ani náhled Zalenského, že domnělý kanál nervový 

 u Branchiobdelly jest homologický s trubicí mícho vou obratlovců, ani 

 mínění Kleinenbergovo, že domnělá skulina Lumbrica, odpovídá zadní 

 kommissuře míchové vertebratů. 



Dle Bergha, jak známo, povstává tělo pijavek uvnitř larvy, 

 jako můžeme také pro Lumbrica a Rhynchelmis aspoň z části potvr- 

 diti. Toto embryonální tělo sestává ze 2 „Kopfkeime" a ze dvou 

 „Rumpfkeime". Tyto poslední splynou dohromady, prostírajíce se 

 v střední čáře břišní od jícnu až k zadnímu konci těla, zakončujíce 



