X24 ^- Vejdovský 



Tážeme-li se po morfologickém významu těchto hyalinícli pruhů, 

 můžeme správnou odpověď dostati jedině a pouze ze stadií vývoje 

 reticula, kde jsme znamenali syncytium se 4 jádry (v každé polovině 

 ganglia). I nelze pochybovati, že hyaliní hmota, v níž tedy reticulum 

 nervové jest uloženo, není nic jiného, než slabý zbytek cytoplasmy 

 osmi prvotných buněk, z jejichž jader reticulum povstalo. Nesnadno 

 ovšem říci, čemu odpovídají vlákenka v cytoplasmě té probíhající, zda 

 náležejí již reticulu nervovému, či jest to poslední zbytek bývalého 

 sítiva cytoplasmatického. Chýlím se k poslednímu náhledu, ješto vlá- 

 kenka ta jinak reagují, než sítivo nervové. 



Vlastní sítivo nervové neposkytuje nových detajlů; vlákna jeho 

 anastomosujíce, tvoří značné prostory vyplněné buď stejnotvarou neb 

 zrnitou hmotou, kteráž by tedy odpovídala šfávě jaderné. Perife- 

 rické nervy jsou na našem obraze přímým pokračováním sítiva ner- 

 vového, jak již praveno, obalené teničkou vrstvou hyaliní cytoplasmy. 



Nápadné jsou jen průřezy nch, v každé polovině ganglia syme- 

 tricky vystupující. Jsem přesvědčen, že to jsou průřezy vláken ner- 

 vových bledých, jichž vlastní sídlo jest na spodu ganglia (nv). Ty 

 patrně musí probíhati reticulem nervovým, ovšem velmi nepravi- 

 delně, neboť seznáme místo jejich průběhu na rozličných místech 

 v sítivu. 



2. Poněkud šikmý řez asi čtvrtým neb pátým segmentem. (Tab. 

 II. obr. 3.) Periferický nerv pravé strany seříznut. Hyaliní cyto- 

 plasma (cp, cpm) velmi zřetelně vystupuje. Prvotné součásti reticula 

 úplně rozdělené v 6 polí. Středem táhne se kanálek (ke) z jakési 

 homogení blány tvořený, jímž patrně prostupují výhonky gangliových 

 buněk (z nichž jedna g zasáhnuta v našem řeze) ku tvoření nervu 

 neurochordového. Eeticulum méně zřetelné, jeví se jako skutečná 

 „Punktsubstanz" následkem působení použitých reagencií. Ěez ten 

 pochází totiž z červa ztvrdlého v pouhé kys. chromové, bez přísady 

 kys. octové. (S kys. octovou smíšena byla tekutina chromová, v níž 

 tvrzen červ řezu čís. 1.) 



Periferický nerv (pn) sklání se více šikmo ku spodu. Bledý 

 nerv (nch) jen v jedné polovině, asi v těch místech, kde v piTém 

 řezu se nalézal. 



3. Řez dále na zad vedený červem, ztvrdlým ve směsi kys. chro- 

 mové a octové. (Tab. II. obr. 4.) Pruhy cytoplasmové dělí reticulum 

 v prvotné celky jádrové. Na spodní obrubě (cpn) zřejmá buňka 

 epithelialně se přikládající k cytoplasmě. Nervy periferické z většiny 

 seříznuty tak, že nelze jich kořeny v reticulu znamenati (pn). Ony 



